# Europeiska unionens L 195/2 ju

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 195 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 47 årgången2 juni 2004 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 195

Svensk utgåva

Lagstiftning

47 årgången2 juni 2004

---

| Innehållsförteckning | | Rättelser | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 845/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av beslut nr 163/2001/EG om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media–yrkesutbildning) (2001–2005) (EUT L 157, 30.4.2004) | 1 |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 846/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets beslut 2000/821/EG om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Mediaplus - Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001 - 2005) (EUT L 157, 30.4.2004) | 2 |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning nr 847/2004/EG av den 29 april 2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (EUT L 157, 30.4.2004) | 3 |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 848/2004/EG av den 29 april 2004 om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (EUT L 157, 30.4.2004) | 7 |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG av den 21 april 2004 om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (EUT L 157, 30.4.2004) | 12 |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (EUT L 157, 30.4.2004) | 16 |
| | * | Rättelse till rådets direktiv 2004/74/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (EUT L 157, 30.4.2004) | 26 |
| | * | Rättelse till rådets direktiv 2004/75/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för Cypern att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (EUT L 157, 30.4.2004) | 31 |
| | * | Rättelse till rådets direktiv 2004/76/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/49/EG vad gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa övergångsperioder när det gäller tillämpningen av ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (EUT L 157, 30.4.2004) | 33 |
| | * | Rättelse till rådets beslut 2004/465/EG av den 29 april 2004 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll (EUT L 157, 30.4.2004) | 36 |
| | * | Rättelse till rådets beslut 2004/466/EG av den 29 april 2004 om ändring av den gemensamma handboken för att införa åtgärder för riktade gränskontroller av minderåriga med medföljande vuxen (EUT L 157, 30.4.2004) | 44 |

Innehållsförteckning

Rättelser

Sida

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 845/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av beslut nr 163/2001/EG om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media–yrkesutbildning) (2001–2005) (EUT L 157, 30.4.2004)

1

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 846/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets beslut 2000/821/EG om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Mediaplus - Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001 - 2005) (EUT L 157, 30.4.2004)

2

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning nr 847/2004/EG av den 29 april 2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (EUT L 157, 30.4.2004)

3

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 848/2004/EG av den 29 april 2004 om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (EUT L 157, 30.4.2004)

7

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG av den 21 april 2004 om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG (EUT L 157, 30.4.2004)

12

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (EUT L 157, 30.4.2004)

16

*

Rättelse till rådets direktiv 2004/74/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (EUT L 157, 30.4.2004)

26

*

Rättelse till rådets direktiv 2004/75/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för Cypern att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet (EUT L 157, 30.4.2004)

31

*

Rättelse till rådets direktiv 2004/76/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/49/EG vad gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa övergångsperioder när det gäller tillämpningen av ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (EUT L 157, 30.4.2004)

33

*

Rättelse till rådets beslut 2004/465/EG av den 29 april 2004 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll (EUT L 157, 30.4.2004)

36

*

Rättelse till rådets beslut 2004/466/EG av den 29 april 2004 om ändring av den gemensamma handboken för att införa åtgärder för riktade gränskontroller av minderåriga med medföljande vuxen (EUT L 157, 30.4.2004)

44

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

Rättelser

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/1

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 845/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av beslut nr 163/2001/EG om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media – yrkesutbildning) (2001–2005)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Beslut nr 845/2004/EG skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT NR 845/2004/EG

av den 29 april 2004

om ändring av beslut nr 163/2001/EG om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001–2005)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 150.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentet och rådet har genom beslut nr 163/2001/EG (4) inrättat programmet Media-yrkesutbildning, ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin, för perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2005. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentet och rådet har genom beslut nr 163/2001/EG (4) inrättat programmet Media-yrkesutbildning, ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin, för perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2005.

| (2) | Det är ytterst viktigt att se till att gemenskapspolitiken för stöd till den europeiska audiovisuella sektorn fortsätter med tanke på gemenskapens mål enligt artikel 150 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Det är ytterst viktigt att se till att gemenskapspolitiken för stöd till den europeiska audiovisuella sektorn fortsätter med tanke på gemenskapens mål enligt artikel 150 i fördraget.

| (3) | Det är också ytterst viktigt att kommissionen senast den 31 december 2005 lägger fram en fullständig och utförlig utvärderingsrapport om programmet Media-yrkesutbildning, dels för att den lagstiftande myndigheten skall kunna ta ställning till förslaget om ett nytt utbildningsprogram (Media-yrkesutbildning), som enligt planerna skall inledas 2007, dels för att budgetmyndigheten skall kunna utvärdera behovet av den nya finansieringsramen. |
| --- | --- |

(3)

Det är också ytterst viktigt att kommissionen senast den 31 december 2005 lägger fram en fullständig och utförlig utvärderingsrapport om programmet Media-yrkesutbildning, dels för att den lagstiftande myndigheten skall kunna ta ställning till förslaget om ett nytt utbildningsprogram (Media-yrkesutbildning), som enligt planerna skall inledas 2007, dels för att budgetmyndigheten skall kunna utvärdera behovet av den nya finansieringsramen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut nr 163/2001/EG ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 skall datumet ”den 31 december 2005” ersättas med datumet ”den 31 december 2006”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 skall datumet ”den 31 december 2005” ersättas med datumet ”den 31 december 2006”.

| 2. | I artikel 4.5 skall finansieringsramen på ”52 miljoner euro” ersättas med ”59,4 miljoner euro”, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 786/2004 om anpassning av referensbeloppen, i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

I artikel 4.5 skall finansieringsramen på ”52 miljoner euro” ersättas med ”59,4 miljoner euro”, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 786/2004 om anpassning av referensbeloppen, i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 29 april 2004.

På Europaparlamentets vägnar

P. COX

Ordförande

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EUT C 10, 14.1.2004, s. 8.

1

(2)  EUT C 23, 27.1.2004, s. 24.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 12 februari 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 26 april 2004.

3

(4)  EGT L 26, 27.1.2001, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/2

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 846/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets beslut 2000/821/EG om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Mediaplus - Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001 - 2005)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Beslut nr 846/2004/EG skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 846/2004/EG

av den 29 april 2004

om ändring av rådets beslut 2000/821/EG om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Mediaplus - Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001 - 2005)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157.3 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2000/821/EG (4) inrättade rådet programmet Media Plus, som syftar till att främja utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk, för perioden 1 januari 2001 - 31 december 2005. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2000/821/EG (4) inrättade rådet programmet Media Plus, som syftar till att främja utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk, för perioden 1 januari 2001 - 31 december 2005.

| (2) | Det är ytterst viktigt att se till att gemenskapspolitiken för stöd till den europeiska audiovisuella sektorn fortsätter, med tanke på gemenskapens mål enligt artikel 157 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Det är ytterst viktigt att se till att gemenskapspolitiken för stöd till den europeiska audiovisuella sektorn fortsätter, med tanke på gemenskapens mål enligt artikel 157 i fördraget.

| (3) | Det är också ytterst viktigt att kommissionen senast den 31 december 2005 lägger fram en fullständig och utförlig utvärderingsrapport om programmet Media Plus, dels för att den lagstiftande myndigheten skall kunna ta ställning till förslaget om ett nytt Media Plus-program, som enligt planerna skall inledas 2007, dels för att budgetmyndigheten skall kunna utvärdera behovet av den nya finansieringsramen. |
| --- | --- |

(3)

Det är också ytterst viktigt att kommissionen senast den 31 december 2005 lägger fram en fullständig och utförlig utvärderingsrapport om programmet Media Plus, dels för att den lagstiftande myndigheten skall kunna ta ställning till förslaget om ett nytt Media Plus-program, som enligt planerna skall inledas 2007, dels för att budgetmyndigheten skall kunna utvärdera behovet av den nya finansieringsramen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2000/821/EG ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 skall datumet ”den 31 december 2005” ersättas med datumet ”den 31 december 2006”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 skall datumet ”den 31 december 2005” ersättas med datumet ”den 31 december 2006”.

| 2. | I artikel 5.2 skall finansieringsramen på ”350 miljoner euro” ersättas med ”453,6 miljoner euro”, inbegripet anpassningen inför utvidgningen i enlighet med översynen av budgetplanen. |
| --- | --- |

2.

I artikel 5.2 skall finansieringsramen på ”350 miljoner euro” ersättas med ”453,6 miljoner euro”, inbegripet anpassningen inför utvidgningen i enlighet med översynen av budgetplanen.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 29 april 2004.

På Europaparlamentets vägnar

P. COX

Ordförande

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EUT C 10, 14.1.2004, s. 8.

1

(2)  EUT C 23, 27.1.2004, s. 24.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 12 februari 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 26 april 2004.

3

(4)  EGT L 336, 30.12.2000, s. 82.

4

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/3

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 847/2004 av den 29 april 2004 om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Förordning (EG) nr 847/2004 skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 847/2004

av den 29 april 2004

om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredje länder

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Internationella relationer mellan medlemsstater och tredjeländer inom luftfartsområdet har hittills reglerats genom bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer, genom bilagor till dessa avtal och genom andra besläktade bilaterala eller multilaterala överenskommelser. |
| --- | --- |

(1)

Internationella relationer mellan medlemsstater och tredjeländer inom luftfartsområdet har hittills reglerats genom bilaterala luftfartsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer, genom bilagor till dessa avtal och genom andra besläktade bilaterala eller multilaterala överenskommelser.

| (2) | Enligt de domar som meddelats av Europeiska gemenskapernas domstol i målen C – 466/98, C – 467/98, C – 468/98, C – 469/98, C – 471/98, C – 472/98, C – 475/98 och C – 476/98 har gemenskapen exklusiv behörighet avseende olika aspekter i sådana avtal. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de domar som meddelats av Europeiska gemenskapernas domstol i målen C – 466/98, C – 467/98, C – 468/98, C – 469/98, C – 471/98, C – 472/98, C – 475/98 och C – 476/98 har gemenskapen exklusiv behörighet avseende olika aspekter i sådana avtal.

| (3) | Domstolen har också klargjort EG-lufttrafikföretagens rätt till fri etablering inom gemenskapen, inbegripet rätten till icke-diskriminerande marknadstillträde. |
| --- | --- |

(3)

Domstolen har också klargjort EG-lufttrafikföretagens rätt till fri etablering inom gemenskapen, inbegripet rätten till icke-diskriminerande marknadstillträde.

| (4) | När det är uppenbart att innehållet i ett avtal faller delvis inom gemenskapens behörighet och delvis inom medlemsstaternas, är det av avgörande betydelse att sörja för ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner både vid förhandling och ingående av sådana åtaganden och vid deras genomförande. Skyldigheten att samarbeta följer av kravet på en enhetlig internationell representation för gemenskapen. Gemenskapens institutioner och medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa bästa möjliga samarbete i detta hänseende. |
| --- | --- |

(4)

När det är uppenbart att innehållet i ett avtal faller delvis inom gemenskapens behörighet och delvis inom medlemsstaternas, är det av avgörande betydelse att sörja för ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner både vid förhandling och ingående av sådana åtaganden och vid deras genomförande. Skyldigheten att samarbeta följer av kravet på en enhetlig internationell representation för gemenskapen. Gemenskapens institutioner och medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa bästa möjliga samarbete i detta hänseende.

| (5) | Det samarbetsförfarande mellan medlemsstaterna och kommissionen som fastställs i denna förordning skall inte påverka behörighetsfördelningen mellan gemenskapen och medlemsstaterna, i enlighet med gemenskapsrätten så som den tolkats av domstolen. |
| --- | --- |

(5)

Det samarbetsförfarande mellan medlemsstaterna och kommissionen som fastställs i denna förordning skall inte påverka behörighetsfördelningen mellan gemenskapen och medlemsstaterna, i enlighet med gemenskapsrätten så som den tolkats av domstolen.

| (6) | Alla gällande bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer, som innehåller bestämmelser som står i strid med gemenskapsrätten, bör ändras eller ersättas med nya avtal som är helt förenliga med gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

(6)

Alla gällande bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer, som innehåller bestämmelser som står i strid med gemenskapsrätten, bör ändras eller ersättas med nya avtal som är helt förenliga med gemenskapsrätten.

| (7) | Utan att det påverkar tillämpningen av fördraget, i synnerhet artikel 300 i detta, kan medlemsstater vilja göra ändringar i gällande avtal och vidta åtgärder för deras genomförande fram till dess att ett avtal som ingåtts av gemenskapen träder i kraft. |
| --- | --- |

(7)

Utan att det påverkar tillämpningen av fördraget, i synnerhet artikel 300 i detta, kan medlemsstater vilja göra ändringar i gällande avtal och vidta åtgärder för deras genomförande fram till dess att ett avtal som ingåtts av gemenskapen träder i kraft.

| (8) | Det är av avgörande betydelse att se till att en medlemsstat som för förhandlingar tar hänsyn till gemenskapsrätten, gemenskapens intressen i vidare mening och pågående gemenskapsförhandlingar. |
| --- | --- |

(8)

Det är av avgörande betydelse att se till att en medlemsstat som för förhandlingar tar hänsyn till gemenskapsrätten, gemenskapens intressen i vidare mening och pågående gemenskapsförhandlingar.

| (9) | Om medlemsstaterna vill att lufttrafikföretag skall medverka i förhandlingarna, bör alla lufttrafikföretag som är etablerade inom den berörda medlemsstatens territorium behandlas lika. |
| --- | --- |

(9)

Om medlemsstaterna vill att lufttrafikföretag skall medverka i förhandlingarna, bör alla lufttrafikföretag som är etablerade inom den berörda medlemsstatens territorium behandlas lika.

| (10) | Etablering på en medlemsstats territorium förutsätter att lufttransportverksamhet verkligen utövas genom varaktiga åtgärder. Den rättsliga formen för en sådan etablering, oavsett om det är filial eller dotterbolag med status som juridisk person, bör inte vara den avgörande faktorn i detta avseende. När ett företag är etablerat på flera medlemsstaters territorium, enligt definitionen i fördraget, bör företaget, för att undvika att nationell lagstiftning kringgås, se till att varje driftställe uppfyller de skyldigheter som, i enlighet med gemenskapsrätten, kan följa av den nationella lagstiftning som är tillämplig på dess verksamhet. |
| --- | --- |

(10)

Etablering på en medlemsstats territorium förutsätter att lufttransportverksamhet verkligen utövas genom varaktiga åtgärder. Den rättsliga formen för en sådan etablering, oavsett om det är filial eller dotterbolag med status som juridisk person, bör inte vara den avgörande faktorn i detta avseende. När ett företag är etablerat på flera medlemsstaters territorium, enligt definitionen i fördraget, bör företaget, för att undvika att nationell lagstiftning kringgås, se till att varje driftställe uppfyller de skyldigheter som, i enlighet med gemenskapsrätten, kan följa av den nationella lagstiftning som är tillämplig på dess verksamhet.

| (11) | I syfte att sörja för att EG-lufttrafikföretagens rättigheter inte inskränks på ett otillbörligt sätt, bör det i bilaterala luftfartsavtal inte införas några nya överenskommelser som inskränker antalet EG-lufttrafikföretag som kan utses att bedriva lufttrafik på en viss marknad. |
| --- | --- |

(11)

I syfte att sörja för att EG-lufttrafikföretagens rättigheter inte inskränks på ett otillbörligt sätt, bör det i bilaterala luftfartsavtal inte införas några nya överenskommelser som inskränker antalet EG-lufttrafikföretag som kan utses att bedriva lufttrafik på en viss marknad.

| (12) | Medlemsstaterna bör fastställa/upprätta icke-diskriminerande och öppna förfaranden för fördelning av trafikrättigheter mellan EG-lufttrafikföretag. Vid tillämpningen av dessa förfaranden bör medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till behovet att bevara kontinuiteten i luftfartstjänsterna. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör fastställa/upprätta icke-diskriminerande och öppna förfaranden för fördelning av trafikrättigheter mellan EG-lufttrafikföretag. Vid tillämpningen av dessa förfaranden bör medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till behovet att bevara kontinuiteten i luftfartstjänsterna.

| (13) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3). |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3).

| (14) | Varje medlemsstat kan åberopa att bestämmelserna i de bilaterala avtal som den har förhandlat fram är konfidentiella och begära att kommissionen inte delar denna information med andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(14)

Varje medlemsstat kan åberopa att bestämmelserna i de bilaterala avtal som den har förhandlat fram är konfidentiella och begära att kommissionen inte delar denna information med andra medlemsstater.

| (15) | En överenskommelse om utökat samarbete i fråga om användningen av flygplatsen i Gibraltar träffades i London den 2 december 1987 mellan Konungariket Spanien och Förenade kungariket genom en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar. Denna överenskommelse har ännu inte genomförts. |
| --- | --- |

(15)

En överenskommelse om utökat samarbete i fråga om användningen av flygplatsen i Gibraltar träffades i London den 2 december 1987 mellan Konungariket Spanien och Förenade kungariket genom en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar. Denna överenskommelse har ännu inte genomförts.

| (16) | Eftersom målen för förordningen – nämligen samordning av förhandlingar med tredjeländer i syfte att ingå luftfartsavtal, nödvändigheten att garantera ett harmoniserat tillvägagångssätt vid genomförandet och tillämpningen av avtalen samt kontroll av sådana avtals överensstämmelse med gemenskapsrätten – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av att denna förordnings tillämpningsområde omfattar hela gemenskapen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom målen för förordningen – nämligen samordning av förhandlingar med tredjeländer i syfte att ingå luftfartsavtal, nödvändigheten att garantera ett harmoniserat tillvägagångssätt vid genomförandet och tillämpningen av avtalen samt kontroll av sådana avtals överensstämmelse med gemenskapsrätten – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av att denna förordnings tillämpningsområde omfattar hela gemenskapen, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Anmälan till kommissionen

1.   En medlemsstat får, utan att det påverkar gemenskapens och dess medlemsstaters respektive behörighet, inleda förhandlingar med ett tredje land om ett nytt luftfartsavtal eller om ändring av ett gällande luftfartsavtal, dess bilagor eller andra därmed sammanhängande bilaterala eller multilaterala överenskommelser, vilkas innehåll delvis omfattas av gemenskapsbehörigheten, under förutsättning att

| — | relevanta standardklausuler, som utarbetats och fastställts gemensamt av medlemsstaterna och kommissionen, omfattas av dessa förhandlingar,
  och |
| --- | --- |

—

relevanta standardklausuler, som utarbetats och fastställts gemensamt av medlemsstaterna och kommissionen, omfattas av dessa förhandlingar,

och

| — | förfarandet för anmälan i punkterna 2, 3 och 4 följs. |
| --- | --- |

—

förfarandet för anmälan i punkterna 2, 3 och 4 följs.

I förekommande fall skall kommissionen inbjudas att delta som observatör i sådana förhandlingar.

2.   Om en medlemsstat har för avsikt att inleda sådana förhandlingar, skall den skriftligen anmäla sina avsikter till kommissionen. Anmälan skall innehålla ett exemplar av det gällande avtalet, om det finns tillgängligt, annan relevant dokumentation och en angivelse av vilka bestämmelser som skall tas upp under förhandlingarna, förhandlingarnas syfte samt all annan relevant information. Kommissionen skall ställa anmälan och på begäran även medföljande dokumentation till övriga medlemsstaters förfogande, om inte annat följer av kraven på konfidentialitet.

Informationen skall inlämnas minst en kalendermånad innan de formella förhandlingarna med det berörda tredje landet är avsedda att inledas. Om på grund av exceptionella omständigheter formella förhandlingar planeras med kortare varsel än en månad, skall medlemsstaten lämna in informationen så snart som möjligt.

3.   Medlemsstaterna får lämna synpunkter till den medlemsstat som har anmält sina avsikter att inleda förhandlingar i enlighet med punkt 2. Medlemsstaten skall så långt möjligt ta hänsyn till sådana synpunkter under förhandlingarna.

4.   Om kommissionen inom 15 arbetsdagar efter mottagandet av den anmälan som avses i punkt 2 drar slutsatsen att förhandlingarna riskerar att

| — | undergräva målen för pågående förhandlingar mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet,
  och/eller |
| --- | --- |

—

undergräva målen för pågående förhandlingar mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet,

och/eller

| — | leda till ett avtal som är oförenligt med gemenskapsrätten, |
| --- | --- |

—

leda till ett avtal som är oförenligt med gemenskapsrätten,

skall kommissionen informera medlemsstaten om detta.

Artikel 2

Samråd med berörda aktörer och medverkan i förhandlingar

I den utsträckning som lufttrafikföretag och andra berörda parter skall medverka i de förhandlingar som avses i artikel 1, skall varje medlemsstat garantera lika behandling av alla de EG-lufttrafikföretag som är etablerade inom den del av respektive medlemsstats territorium som omfattas av fördraget.

Artikel 3

Förbud mot mer restriktiva överenskommelser

En medlemsstat får inte ingå någon ny överenskommelse med tredje land som inskränker antalet EG-lufttrafikföretag som enligt nuvarande överenskommelser kan utses för att bedriva lufttrafik mellan dess territorium och det landet, varken med avseende på hela lufttransportmarknaden mellan de båda parterna eller med avseende på rutter mellan specifika par av städer.

Artikel 4

Ingående av avtal

1.   Efter undertecknande av ett avtal skall den berörda medlemsstaten anmäla resultatet av förhandlingarna och all dokumentation av betydelse i sammanhanget till kommissionen.

2.   Om förhandlingarna har lett till ett avtal som införlivar de relevanta standardklausuler som avses i artikel 1.1, skall medlemsstaten tillåtas att ingå avtalet.

3.   Om förhandlingarna har lett till ett avtal som inte införlivar de relevanta standardklausuler som avses i artikel 1.1, skall medlemsstaten, i enlighet med förfarandet i artikel 7.2, tillåtas att ingå avtalet, under förutsättning att detta inte är till skada för ändamålet och syftet med gemenskapens gemensamma transportpolitik. Medlemsstaten får provisoriskt tillämpa avtalet i avvaktan på resultatet av detta förfarande.

4.   Om kommissionen aktivt förhandlar med samma tredje land på grundval av ett landspecifikt mandat eller på grundval av rådets beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar med tredjeländer om att ersätta vissa bestämmelser i gällande bilaterala avtal med ett gemenskapsavtal, och trots vad som sägs i punkterna 2 och 3, får den berörda medlemsstaten i enlighet med förfarandet i artikel 7.2 tillåtas att provisoriskt tillämpa och/eller ingå avtalet.

Artikel 5

Fördelning av trafikrättigheter

Om en medlemsstat ingår ett avtal eller överenskommer om ändringar av ett avtal eller dess bilagor, varigenom det införs begränsningar av utnyttjandet av trafikrättigheter eller det antal EG-lufttrafikföretag som uppfyller kraven för att bli utsedda att utnyttja trafikrättigheter, skall medlemsstaten se till att trafikrättigheter fördelas mellan berättigade EG-lufttrafikföretag enligt ett icke-diskriminerande och öppet förfarande.

Artikel 6

Offentliggörande av förfaranden

Medlemsstaterna skall utan dröjsmål informera kommissionen om de förfaranden som de skall tillämpa för de ändamål som avses i artikel 5 och i förekommande fall artikel 2. I informationssyfte skall kommissionen se till att dessa förfaranden offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning inom åtta veckor efter mottagandet. Alla nya förfaranden och efterföljande ändringar i befintliga förfaranden skall meddelas kommissionen senast åtta veckor innan de träder i kraft, så att kommissionen kan se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning inom denna period på åtta veckor.

Artikel 7

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats enligt artikel 11 i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (4).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 8

Konfidentialitet

I samband med att kommissionen i enlighet med artiklarna 1 och 4 underrättas om förhandlingar och om resultatet av dessa, skall medlemsstaterna klart och tydligt upplysa kommissionen om någon del av den information som förmedlas skall behandlas konfidentiellt och om den kan delas med övriga medlemsstater. Kommissionen och medlemsstaterna skall sörja för att all information som betecknas som konfidentiell behandlas i enlighet med artikel 4.1 a i förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (5).

Artikel 9

Gibraltar

1.   Denna förordnings tillämpning på flygplatsen i Gibraltar skall inte påverka Konungariket Spaniens eller Förenade kungarikets rättsliga ställning med avseende på tvisten om suveränitet över det territorium där flygplatsen är belägen.

2.   Denna förordnings tillämpning på flygplatsen i Gibraltar skall uppskjutas tills överenskommelsen i den gemensamma förklaring som avgavs av Konungariket Spaniens och Förenade kungarikets utrikesministrar den 2 december 1987 fungerar i praktiken. När så sker, kommer Spaniens och Förenade kungarikets regeringar att underrätta rådet om detta.

Artikel 10

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 29 april 2004.

På Europaparlamentets vägnar

P. COX

Ordförande

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 30.9.2003, s. 21.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 2 september 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 5 december 2003 (EUT C 54 E, 2.3.2004, s. 33), Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 14 april 2004.

2

(3)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

3

(4)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1.)

4

(5)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

5

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/7

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets beslut nr 848/2004/EG av den 29 april 2004 om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Beslut nr 848/2004/EG skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 848/2004/EG

av den 29 april 2004

om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 13.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen vilken fastställs i artikel 2 och artikel 3.2 i fördraget och klargörs i EG-domstolens rättspraxis. I fördraget föreskrivs det att jämställdhet mellan kvinnor och män är en särskild uppgift och ett mål för gemenskapen och att gemenskapen skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män i all sin verksamhet. |
| --- | --- |

(1)

Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen vilken fastställs i artikel 2 och artikel 3.2 i fördraget och klargörs i EG-domstolens rättspraxis. I fördraget föreskrivs det att jämställdhet mellan kvinnor och män är en särskild uppgift och ett mål för gemenskapen och att gemenskapen skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män i all sin verksamhet.

| (2) | Enligt artikel 13.1 i fördraget har rådet befogenhet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering på grund av bland annat kön. Enligt artikel 13.2 skall rådet fatta beslut i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget när det beslutar om stimulansåtgärder på gemenskapsnivå, som dock inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar eller andra författningar, i syfte att stödja de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bidra till att detta mål förverkligas. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 13.1 i fördraget har rådet befogenhet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering på grund av bland annat kön. Enligt artikel 13.2 skall rådet fatta beslut i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget när det beslutar om stimulansåtgärder på gemenskapsnivå, som dock inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar eller andra författningar, i syfte att stödja de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bidra till att detta mål förverkligas.

| (3) | I artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuds all diskriminering på grund av kön och i artikel 23 fastställs principen om jämställdhet mellan kvinnor och män på alla områden. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuds all diskriminering på grund av kön och i artikel 23 fastställs principen om jämställdhet mellan kvinnor och män på alla områden.

| (4) | Erfarenheter av vad som gjorts på gemenskapsnivå har visat att främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män i praktiken kräver en kombination av åtgärder, särskilt av lagstiftning och konkreta åtgärder som är så utformade att de är ömsesidigt förstärkande. |
| --- | --- |

(4)

Erfarenheter av vad som gjorts på gemenskapsnivå har visat att främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män i praktiken kräver en kombination av åtgärder, särskilt av lagstiftning och konkreta åtgärder som är så utformade att de är ömsesidigt förstärkande.

| (5) | I kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU förespråkas principen om att medborgarna bör delta i utformningen och genomförandet av politiken, att det civila samhället och dess organisationer bör vara delaktiga och att samrådet med berörda parter bör vara effektivare och öppnare. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU förespråkas principen om att medborgarna bör delta i utformningen och genomförandet av politiken, att det civila samhället och dess organisationer bör vara delaktiga och att samrådet med berörda parter bör vara effektivare och öppnare.

| (6) | Den fjärde kvinnokonferensen i Peking antog den 15 september 1995 ett uttalande och en handlingsplan, där regeringarna, det internationella samfundet och det civila samhället uppmanas att vidta strategiska åtgärder för att undanröja diskriminering av kvinnor samt hindren för jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(6)

Den fjärde kvinnokonferensen i Peking antog den 15 september 1995 ett uttalande och en handlingsplan, där regeringarna, det internationella samfundet och det civila samhället uppmanas att vidta strategiska åtgärder för att undanröja diskriminering av kvinnor samt hindren för jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (7) | Genom beslut 2001/51/EG (3) inrättade rådet gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa åtgärder bör kompletteras med stöd inom berörda områden. |
| --- | --- |

(7)

Genom beslut 2001/51/EG (3) inrättade rådet gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa åtgärder bör kompletteras med stöd inom berörda områden.

| (8) | Budgetposterna A-3 0 3 7 (ABB-nr 040501) och A-3 0 4 6 (ABB-nr 040503) i Europeiska unionens allmänna budget för 2003 och föregående år var avsedda att ge stöd åt Europeiskt kvinnoforum och kvinnoorganisationer som verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(8)

Budgetposterna A-3 0 3 7 (ABB-nr 040501) och A-3 0 4 6 (ABB-nr 040503) i Europeiska unionens allmänna budget för 2003 och föregående år var avsedda att ge stöd åt Europeiskt kvinnoforum och kvinnoorganisationer som verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (9) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), nedan kallad ”budgetförordningen”, föreskrivs antagandet av en grundrättsakt för befintliga stödåtgärder som är i överensstämmelse med dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(9)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), nedan kallad ”budgetförordningen”, föreskrivs antagandet av en grundrättsakt för befintliga stödåtgärder som är i överensstämmelse med dess bestämmelser.

| (10) | Vissa organisationers verksamhet bidrar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, i synnerhet när det gäller gemenskapsåtgärder som särskilt riktar sig till kvinnor. |
| --- | --- |

(10)

Vissa organisationers verksamhet bidrar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, i synnerhet när det gäller gemenskapsåtgärder som särskilt riktar sig till kvinnor.

| (11) | Särskilt Europeiskt kvinnoforum, som omfattar de flesta kvinnoorganisationer i de 15 medlemsstaterna och har över 3 000 medlemmar, spelar en viktig roll i arbetet med att främja, övervaka och sprida information om gemenskapsåtgärder som riktar sig till kvinnor och vars syfte är att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Dess verksamhet är av allmänt europeiskt intresse. |
| --- | --- |

(11)

Särskilt Europeiskt kvinnoforum, som omfattar de flesta kvinnoorganisationer i de 15 medlemsstaterna och har över 3 000 medlemmar, spelar en viktig roll i arbetet med att främja, övervaka och sprida information om gemenskapsåtgärder som riktar sig till kvinnor och vars syfte är att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Dess verksamhet är av allmänt europeiskt intresse.

| (12) | Ett strukturerat program bör därför antas för ekonomiskt stöd till sådana organisationer i form av ett administrationsbidrag till verksamhet på jämställdhetsområdet med syften av allmänt europeiskt intresse eller med mål som ingår i Europeiska unionens politik på området, samt i form av bidrag till viss verksamhet. |
| --- | --- |

(12)

Ett strukturerat program bör därför antas för ekonomiskt stöd till sådana organisationer i form av ett administrationsbidrag till verksamhet på jämställdhetsområdet med syften av allmänt europeiskt intresse eller med mål som ingår i Europeiska unionens politik på området, samt i form av bidrag till viss verksamhet.

| (13) | Detta program täcker ett stort geografiskt område, eftersom det nya anslutningsfördraget undertecknades den 16 april 2003 och det i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) föreskrivs ett utökat samarbete på jämställdhetsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och staterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Eftaländerna) å andra sidan. I EES-avtalet fastställs förfaranden för deltagande i gemenskapsåtgärder på detta område för de Eftaländer som tillhör EES. Dessutom bör detta program vara öppet för Rumänien och Bulgarien, enligt de villkor som anges i dessa länders Europaavtal med tillhörande tilläggsprotokoll och i besluten av respektive associeringsråd, samt för Turkiet i enlighet med villkoren i ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program. (5) |
| --- | --- |

(13)

Detta program täcker ett stort geografiskt område, eftersom det nya anslutningsfördraget undertecknades den 16 april 2003 och det i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) föreskrivs ett utökat samarbete på jämställdhetsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och staterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Eftaländerna) å andra sidan. I EES-avtalet fastställs förfaranden för deltagande i gemenskapsåtgärder på detta område för de Eftaländer som tillhör EES. Dessutom bör detta program vara öppet för Rumänien och Bulgarien, enligt de villkor som anges i dessa länders Europaavtal med tillhörande tilläggsprotokoll och i besluten av respektive associeringsråd, samt för Turkiet i enlighet med villkoren i ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program. (5)

| (14) | Den särskilda karaktären hos de organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män bör beaktas när förfarandena för beviljande av stöd fastställs. |
| --- | --- |

(14)

Den särskilda karaktären hos de organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män bör beaktas när förfarandena för beviljande av stöd fastställs.

| (15) | I detta beslut fastställs för programmets hela löptid en finansieringsram, som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (6). |
| --- | --- |

(15)

I detta beslut fastställs för programmets hela löptid en finansieringsram, som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (6).

| (16) | I Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande av den 24 november 2003 om grundrättsakter för bidrag föreskrivs övergångsklausuler om perioden för stödberättigande utgifter som i undantagsfall kan införas i detta program |
| --- | --- |

(16)

I Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande av den 24 november 2003 om grundrättsakter för bidrag föreskrivs övergångsklausuler om perioden för stödberättigande utgifter som i undantagsfall kan införas i detta program

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Programmets mål

1.   Genom detta beslut inrättas härmed ett handlingsprogram för gemenskapen (nedan kallat ”programmet”) för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män.

2.   Programmets allmänna mål skall vara att stödja verksamheten inom sådana organisationer, vilkas löpande arbetsprogram eller särskilda insatser är av allmänt europeiskt intresse på området jämställdhet mellan kvinnor och män eller som verkar för ett mål som omfattas av Europeiska unionens jämställdhetspolitik.

3.   Programmet skall börja löpa den 1 januari 2004 och löpa ut den 31 december 2005.

Artikel 2

Tillgång till programmet

1.   För att kunna beviljas bidrag skall en organisation som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män iaktta bestämmelserna i bilagan och organisationens verksamhet skall

| a) | bidra till att utveckla och genomföra gemenskapsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

a)

bidra till att utveckla och genomföra gemenskapsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män,

| b) | följa principerna för, och de rättsliga bestämmelser som styr gemenskapens verksamhet när det gäller dess jämställdhetspolitik, |
| --- | --- |

b)

följa principerna för, och de rättsliga bestämmelser som styr gemenskapens verksamhet när det gäller dess jämställdhetspolitik,

| c) | ha en gränsöverskridande potential. |
| --- | --- |

c)

ha en gränsöverskridande potential.

2.   Organisationen i fråga skall ha varit lagligen etablerad i mer än ett år och agera fristående eller i form av flera samordnade föreningar.

Artikel 3

Deltagande av tredje länder

Utöver de organisationer som är etablerade i medlemsstaterna skall programmet även vara öppet för organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män och som är etablerade i

| a) | de anslutningsländer som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003, |
| --- | --- |

a)

de anslutningsländer som undertecknade anslutningsfördraget den 16 april 2003,

| b) | Efta/EES-länderna, i enlighet med villkoren i EES-avtalet, |
| --- | --- |

b)

Efta/EES-länderna, i enlighet med villkoren i EES-avtalet,

| c) | Rumänien och Bulgarien, för vilka villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll och besluten av respektive associeringsråd, |
| --- | --- |

c)

Rumänien och Bulgarien, för vilka villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med Europaavtalen med tillhörande tilläggsprotokoll och besluten av respektive associeringsråd,

| d) | Turkiet, för vilket villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program. |
| --- | --- |

d)

Turkiet, för vilket villkoren för deltagande skall fastställas i enlighet med ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Turkiet om fastställande av de allmänna principerna för Republiken Turkiets deltagande i gemenskapens program.

Artikel 4

Urval av bidragsmottagare

1.   Administrationsbidrag skall beviljas direkt till de mottagare som avses i punkt 2.1 i bilagan.

2.   Administrationsbidrag till ett löpande arbetsprogram eller beviljande av bidrag för särskilda insatser till en organisation som verkar för ett mål som är av allmänt europeiskt intresse som omfattas av Europeiska unionens politik på jämställdhetsområdet får beviljas, förutsatt att de allmänna kriterier som anges i bilagan är uppfyllda. Urvalet av de organisationer som är berättigade till sådant bidrag enligt punkterna 2.2 och 2.3 i bilagan skall göras på grundval av en inbjudan att lämna förslag.

Artikel 5

Beviljande av bidrag

1.   Det administrationsbidrag som enligt punkterna 2.1 och 2.2 i bilagan beviljas organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män får utgöra högst 80 % av organisationens samtliga bidragsberättigande utgifter det kalenderår för vilket bidraget tilldelas.

2.   I enlighet med artikel 113.2 i budgetförordningen, och på grund av den typ av organisationer som omfattas av detta beslut, undantas de bidrag som beviljas enligt programmet från principen om en successiv nedtrappning.

Artikel 6

Finansiella bestämmelser

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet under perioden 2004–2005 skall vara 2,2 miljoner euro.

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 7

Övergångsklausuler

För bidrag som beviljats under 2004 kommer det att bli möjligt att inleda perioden för stödberättigande utgifter den 1 januari 2004, på villkor att utgifterna inte hänför sig till tiden innan bidragsansökan lämnades in eller bidragsmottagarens budgetår inleddes.

När det gäller bidragsmottagare vilkas budgetår inleds före den 1 mars, kan ett undantag beviljas under 2004 i fråga om skyldigheten att underteckna överenskommelsen om bidrag inom de första fyra månaderna av bidragsmottagarens budgetår, enligt artikel 112.2 i budgetförordningen. I sådana fall skall överenskommelsen om bidrag undertecknas senast den 30 juni 2004.

Artikel 8

Övervakning och utvärdering

Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2006 överlämna en rapport om förverkligandet av målen i programmet. Rapporten skall grundas på de resultat som bidragsmottagarna uppnått och bland annat innehålla en bedömning av hur effektiva de har varit med att förverkliga de mål som anges i artikel 1 och i bilagan.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2004.

Utfärdat i Strasbourg 29 april 2004.

På Europaparlamentets vägnar

P. COX

Ordförande

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

BILAGA

1.   Verksamhet som skall stödjas

Det allmänna målet enligt artikel 1 är att förstärka och effektivisera gemenskapens insatser på jämställdhetsområdet genom att ekonomiskt stödja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män, däri inbegripet Europeiskt kvinnoforum.

1.1   Verksamhet som bedrivs av organisationer som verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män och som kan bidra till att förstärka och effektivisera gemenskapens insatser skall bland annat avse följande:

| — | Representation av berörda parter på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

Representation av berörda parter på gemenskapsnivå.

| — | Verksamhet för att öka medvetenheten och som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, särskilt genom studier, kampanjer och seminarier. |
| --- | --- |

—

Verksamhet för att öka medvetenheten och som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, särskilt genom studier, kampanjer och seminarier.

| — | Spridning av information om gemenskapens verksamhet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

—

Spridning av information om gemenskapens verksamhet för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| — | Åtgärder som bland annat främjar möjligheten att kombinera arbete och familj, kvinnors deltagande i beslutsfattande, bekämpning av könsrelaterat våld, könsstereotyper och diskriminering på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som bland annat främjar möjligheten att kombinera arbete och familj, kvinnors deltagande i beslutsfattande, bekämpning av könsrelaterat våld, könsstereotyper och diskriminering på arbetsplatsen.

| — | Åtgärder som främjar samarbete med kvinnoorganisationer i tredje land och ökar medvetenheten om kvinnors situation världen över. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som främjar samarbete med kvinnoorganisationer i tredje land och ökar medvetenheten om kvinnors situation världen över.

1.2   För att genomföra sin verksamhet, som är att företräda och samordna icke-statliga kvinnoorganisationer och sprida information om kvinnor till de europeiska institutionerna och till icke-statliga organisationer, kommer Europeiskt kvinnoforum att bedriva bland annat följande verksamhet:

| — | Säkerställa uppföljning av handlingsplanen från Peking (Förenta nationerna). |
| --- | --- |

—

Säkerställa uppföljning av handlingsplanen från Peking (Förenta nationerna).

| — | Arbeta för att förbättra europeisk lagstiftning om jämställdhet och för att engagera kvinnor på alla politikområden. |
| --- | --- |

—

Arbeta för att förbättra europeisk lagstiftning om jämställdhet och för att engagera kvinnor på alla politikområden.

| — | Delta i möten och konferenser om jämställdhet. |
| --- | --- |

—

Delta i möten och konferenser om jämställdhet.

| — | Vidta åtgärder för att säkerställa att kvinnors åsikter och intressen beaktas i nationell och europeisk politik och särskilt genom att uppmuntra dem att delta i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för att säkerställa att kvinnors åsikter och intressen beaktas i nationell och europeisk politik och särskilt genom att uppmuntra dem att delta i beslutsfattandet.

| — | Stärka jämställdheten mellan kvinnor och män i EU:s utvidgningsprocess och utveckla ett samarbete med kvinnoorganisationer i de anslutande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Stärka jämställdheten mellan kvinnor och män i EU:s utvidgningsprocess och utveckla ett samarbete med kvinnoorganisationer i de anslutande medlemsstaterna.

2.   Genomförande av den verksamhet som skall stödjas

Den verksamhet som genomförs av organisationer som är berättigade till gemenskapsbidrag inom ramen för programmet kommer att fördelas på följande områden:

2.1   Område 1: Löpande verksamhet inom Europeiskt kvinnoforum, vars medlemmar bland annat är kvinnoorganisationer i Europeiska unionens medlemsstater, under förutsättning att följande principer iakttas:

| — | Det skall vara oberoende i valet av sina medlemmar. |
| --- | --- |

—

Det skall vara oberoende i valet av sina medlemmar.

| — | Det skall vara oberoende vid den närmare utformningen av sin verksamhet med iakttagande av punkt 1.2. |
| --- | --- |

—

Det skall vara oberoende vid den närmare utformningen av sin verksamhet med iakttagande av punkt 1.2.

2.2   Område 2: Löpande verksamhet inom organisationer som verkar för ett mål som är av allmänt europeiskt intresse på jämställdhetsområdet eller för ett mål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.

I enlighet med artikel 2 gäller detta icke-vinstdrivande organisationer som bedriver verksamhet enbart i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män eller organisationer med vidare syfte som bedriver en del av sin verksamhet enbart i syfte att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män.

Ett årligt administrationsbidrag kan beviljas för att stödja genomförandet av det löpande arbetsprogrammet för sådana organisationer.

2.3   Område 3: Särskilda insatser som genomförs av en organisation som verkar för ett mål som är av allmänt europeiskt intresse på jämställdhetsområdet eller för ett mål som omfattas av Europeiska unionens politik på detta område.

3.   Urval av bidragsmottagare

3.1   Ett administrationsbidrag får direkt tilldelas Europeiskt kvinnoforum inom programområde 1 efter godkännande av en lämplig arbetsplan och en lämplig budget.

3.2   De organisationer som beviljas administrationsbidrag inom programområde 2 väljs ut på grundval av inbjudningar att lämna förslag.

3.3   De organisationer som beviljas bidrag för åtgärder inom programområde 3 väljs ut på grundval av inbjudningar att lämna förslag.

4.   Kontroll och revision

4.1   Bidragsmottagaren skall hålla samtliga utgiftsverifikationer för det år bidraget gäller, inklusive den granskade årsredovisningen, tillgängliga för kommissionen under fem år räknat från den sista utbetalningen. Bidragsmottagaren skall, där så är tillämpligt, säkerställa att de verifikationer som finns hos partner eller medlemmar av organisationen görs tillgängliga för kommissionen.

4.2   Kommissionen får, antingen via sina anställda eller via utvalda behöriga externa organ, genomföra en revision av hur bidraget använts. Revisionerna kan göras när som helst under hela avtalets löptid och under en period av fem år från dagen för slutbetalningen. Resultaten från dessa revisioner kan eventuellt leda till att kommissionen fattar beslut om återkrav.

4.3   Kommissionens anställda och extern personal med uppdrag av kommissionen skall ha lämplig tillgång bl.a. till mottagarens lokaler och all nödvändig information som kan behövas för att revisionen skall kunna utföras, inklusive i elektronisk form.

4.4   Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) skall ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt vad gäller rätt till tillgång.

4.5   För att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägeri och andra oegentligheter får kommissionen utföra kontroller och inspektioner på plats i samband med programmet i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (7). Om så behövs, skall undersökningar genomföras av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (8).

---

(1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 115.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 20 november 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT, rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 februari 2004 (EUT C 95 E, 20.4.2004, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 20 april 2004.

2

(3)  EGT L 17, 19.1.2001, s. 22.

3

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 61, 2.3.2002, s. 29.

5

(6)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

6

(7)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

7

(8)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/12

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG av den 21 april 2004 om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Direktiv 2004/41/EG skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2004/41/EG

av den 21 april 2004

om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och om ändring av rådets direktiv 89/662/EEG och 92/118/EEG samt rådets beslut 95/408/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 37, 95 och 152.4 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, (3) och

av följande skäl:

| (1) | I flera direktiv fastställs regler för människors och djurs hälsa vid produktion och utsläppande på marknaden av produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

(1)

I flera direktiv fastställs regler för människors och djurs hälsa vid produktion och utsläppande på marknaden av produkter av animaliskt ursprung.

| (2) | Följande rättsakter innehåller nya regler med en omarbetning och uppdatering av reglerna i de direktiven:






  — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (4). |
| --- | --- | --- |

(2)

Följande rättsakter innehåller nya regler med en omarbetning och uppdatering av reglerna i de direktiven:

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (4).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (4). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (4).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (4). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (4).

| — | Rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (5). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (5).

| (3) | Det är därför lämpligt att upphäva de tidigare direktiven. Eftersom förordning (EG) nr 852/2004 upphäver rådets direktiv 93/43/EEG av den 14 juni 1993 om livsmedelshygien (6), behöver det här direktivet endast upphäva direktiven om produkter av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför lämpligt att upphäva de tidigare direktiven. Eftersom förordning (EG) nr 852/2004 upphäver rådets direktiv 93/43/EEG av den 14 juni 1993 om livsmedelshygien (6), behöver det här direktivet endast upphäva direktiven om produkter av animaliskt ursprung.

| (4) | Eftersom de nya hygienreglerna och direktiv 2002/99/EG kommer att ersätta reglerna om färskt kött och köttprodukter bör kraven i rådets direktiv 72/462/EEG (7) fortsätta att gälla endast för import av levande djur. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom de nya hygienreglerna och direktiv 2002/99/EG kommer att ersätta reglerna om färskt kött och köttprodukter bör kraven i rådets direktiv 72/462/EEG (7) fortsätta att gälla endast för import av levande djur.

| (5) | Det är emellertid nödvändigt att föreskriva att vissa tillämpningsföreskrifter fortfarande skall gälla i avvaktan på att nödvändiga åtgärder enligt den nya rättsliga ramen vidtas. |
| --- | --- |

(5)

Det är emellertid nödvändigt att föreskriva att vissa tillämpningsföreskrifter fortfarande skall gälla i avvaktan på att nödvändiga åtgärder enligt den nya rättsliga ramen vidtas.

| (6) | Rådets direktiv 89/662/EEG (8) och 92/118/EEG (9) samt rådets beslut 95/408/EG (10) måste också ändras på grund av omarbetningen. |
| --- | --- |

(6)

Rådets direktiv 89/662/EEG (8) och 92/118/EEG (9) samt rådets beslut 95/408/EG (10) måste också ändras på grund av omarbetningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I detta direktiv avses med ”relevant datum” den dag från och med vilken följande förordningar skall tillämpas: Förordningarna (EG) nr 852/2004, (EG) nr 853/2004 och (EG) nr 854/2004.

Artikel 2

Följande direktiv skall upphöra att gälla från och med relevant datum:

| 1. | Rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (11). |
| --- | --- |

1.

Rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (11).

| 2. | Rådets direktiv 71/118/EEG av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä (12). |
| --- | --- |

2.

Rådets direktiv 71/118/EEG av den 15 februari 1971 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä (12).

| 3. | Rådets direktiv 72/461/EEG av den 12 december 1972 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (13). |
| --- | --- |

3.

Rådets direktiv 72/461/EEG av den 12 december 1972 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (13).

| 4. | Rådets direktiv 77/96/EEG av den 21 december 1976 om trikinkontroll (trichinella spiralis) vid import från tredje land av färskt kött av tamsvin (14). |
| --- | --- |

4.

Rådets direktiv 77/96/EEG av den 21 december 1976 om trikinkontroll (trichinella spiralis) vid import från tredje land av färskt kött av tamsvin (14).

| 5. | Rådets direktiv 77/99/EEG av den 21 december 1976 om hygienproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (15). |
| --- | --- |

5.

Rådets direktiv 77/99/EEG av den 21 december 1976 om hygienproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (15).

| 6. | Rådets direktiv 80/215/EEG av den 22 januari 1980 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (16). |
| --- | --- |

6.

Rådets direktiv 80/215/EEG av den 22 januari 1980 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (16).

| 7. | Kommissionens direktiv 89/362/EEG av den 26 maj 1989 om allmänna hygienvillkor vid mjölkproducerande anläggningar (17). |
| --- | --- |

7.

Kommissionens direktiv 89/362/EEG av den 26 maj 1989 om allmänna hygienvillkor vid mjölkproducerande anläggningar (17).

| 8. | Rådets direktiv 89/437/EEG av den 20 juni 1989 om hygienfrågor och hälsorisker i samband med tillverkning och utsläppande på marknaden av äggprodukter (18). |
| --- | --- |

8.

Rådets direktiv 89/437/EEG av den 20 juni 1989 om hygienfrågor och hälsorisker i samband med tillverkning och utsläppande på marknaden av äggprodukter (18).

| 9. | Rådets direktiv 91/492/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktion och utsläppande på marknaden av levande tvåskaliga mollusker (19). |
| --- | --- |

9.

Rådets direktiv 91/492/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktion och utsläppande på marknaden av levande tvåskaliga mollusker (19).

| 10. | Rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktionen och marknadsföringen av fiskprodukter (20). |
| --- | --- |

10.

Rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktionen och marknadsföringen av fiskprodukter (20).

| 11. | Rådets direktiv 91/494/EEG av den 26 juni 1991 om djurhälsovillkor för handel med färskt kött av fjäderfä inom gemenskapen och import av sådant kött från tredje land (21). |
| --- | --- |

11.

Rådets direktiv 91/494/EEG av den 26 juni 1991 om djurhälsovillkor för handel med färskt kött av fjäderfä inom gemenskapen och import av sådant kött från tredje land (21).

| 12. | Rådets direktiv 91/495/EEG av den 27 november 1990 om frågor om livsmedelshygien och djurhälsa som påverkar produktion och utsläppande på marknaden av kaninkött och kött från vilda djur i hägn (22). |
| --- | --- |

12.

Rådets direktiv 91/495/EEG av den 27 november 1990 om frågor om livsmedelshygien och djurhälsa som påverkar produktion och utsläppande på marknaden av kaninkött och kött från vilda djur i hägn (22).

| 13. | Rådets direktiv 92/45/EEG av den 16 juni 1992 om frågor om människors och djurs hälsa i samband med nedläggning av vilt och utsläppandet på marknaden av viltkött (23). |
| --- | --- |

13.

Rådets direktiv 92/45/EEG av den 16 juni 1992 om frågor om människors och djurs hälsa i samband med nedläggning av vilt och utsläppandet på marknaden av viltkött (23).

| 14. | Rådets direktiv 92/46/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter (24). |
| --- | --- |

14.

Rådets direktiv 92/46/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter (24).

| 15. | Rådets direktiv 92/48/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av minimiregler för hygienen för fiskeriprodukter som fångats av vissa fartyg enligt artikel 3.1 a i i direktiv 91/493/EEG (25). |
| --- | --- |

15.

Rådets direktiv 92/48/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av minimiregler för hygienen för fiskeriprodukter som fångats av vissa fartyg enligt artikel 3.1 a i i direktiv 91/493/EEG (25).

| 16. | Rådets direktiv 94/65/EG av den 14 december 1994 om kraven för produktion och utsläppande på marknaden av malet kött och köttberedningar (26). |
| --- | --- |

16.

Rådets direktiv 94/65/EG av den 14 december 1994 om kraven för produktion och utsläppande på marknaden av malet kött och köttberedningar (26).

Artikel 3

Direktiv 92/118/EEG ändras på följande sätt med verkan från och med relevant datum:

| 1. | Alla hänvisningar till ”bilagorna 1 och 2” skall ersättas med hänvisningar till ”bilaga I”. |
| --- | --- |

1.

Alla hänvisningar till ”bilagorna 1 och 2” skall ersättas med hänvisningar till ”bilaga I”.

| 2. | I artikel 4.1 skall orden ”och de särskilda hygienkraven i bilaga 2” utgå. |
| --- | --- |

2.

I artikel 4.1 skall orden ”och de särskilda hygienkraven i bilaga 2” utgå.

| 3. | Bilaga 2 skall upphöra att gälla. |
| --- | --- |

3.

Bilaga 2 skall upphöra att gälla.

Artikel 4

1.   Med verkan från och med relevant datum skall hänvisningar till de direktiv som avses i artikel 2 eller till bilaga 2 till direktiv 92/118/EEG anses som hänvisningar till följande rättsakter enligt vad sammanhanget kräver:

| a) | Förordning (EG) nr 853/2004, |
| --- | --- |

a)

Förordning (EG) nr 853/2004,

| b) | förordning (EG) nr 854/2004,
  eller |
| --- | --- |

b)

förordning (EG) nr 854/2004,

eller

| c) | direktiv 2002/99/EG. |
| --- | --- |

c)

direktiv 2002/99/EG.

2.   I avvaktan på antagande av mikrobiologiska kriterier och krav på temperaturkontroll i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004 skall alla sådana kriterier och krav som fastställs i de direktiv som avses i artikel 2 eller i bilaga 2 till direktiv 92/118/EEG eller deras tillämpningsföreskrifter fortsätta att gälla.

3.   I avvaktan på de nödvändiga bestämmelserna på grundval av förordningarna (EG) nr 852/2004, nr 853/2004, nr 854/2004 eller direktiv 2002/99/EG skall följande rättsakter fortsätta att gälla i tillämpliga delar:

| a) | Tillämpningsföreskrifter som har antagits på grundval av de direktiv som avses i artikel 2. |
| --- | --- |

a)

Tillämpningsföreskrifter som har antagits på grundval av de direktiv som avses i artikel 2.

| b) | Tillämpningsföreskrifter som har antagits på grundval av bilaga 2 till direktiv 92/118/EEG, med undantag av beslut 94/371/EG (27). |
| --- | --- |

b)

Tillämpningsföreskrifter som har antagits på grundval av bilaga 2 till direktiv 92/118/EEG, med undantag av beslut 94/371/EG (27).

| c) | Tillämpningsföreskrifter som har antagits på grundval av direktiv 72/462/EEG. |
| --- | --- |

c)

Tillämpningsföreskrifter som har antagits på grundval av direktiv 72/462/EEG.

| d) | Provisoriska listor över tredjeländer och anläggningar i tredjeland som har upprättats i enlighet med beslut 95/408/EG. |
| --- | --- |

d)

Provisoriska listor över tredjeländer och anläggningar i tredjeland som har upprättats i enlighet med beslut 95/408/EG.

Artikel 5

1.   Från och med den 1 januari 2005 skall de djurhälsoregler som fastställs i direktiv 72/462/EEG fortsätta att gälla endast för import av levande djur.

2.   Med verkan från och med relevant datum skall direktiv 72/462/EEG fortsätta att gälla endast för import av levande djur.

Artikel 6

Direktiv 89/662/EEG ändras på följande sätt med verkan från och med relevant datum:

| 1) | Hänvisningarna:






  a) | i artikel 1 till ”produkter av animaliskt ursprung, som omfattas av de direktiv som räknas upp i bilaga A”,
  och |
| --- | --- | --- |

1)

Hänvisningarna:

a)

i artikel 1 till ”produkter av animaliskt ursprung, som omfattas av de direktiv som räknas upp i bilaga A”,

och

| b) | i artikel 4.1 till ”produkter som anskaffats i enlighet med de direktiv som avses i bilaga A” |
| --- | --- |

b)

i artikel 4.1 till ”produkter som anskaffats i enlighet med de direktiv som avses i bilaga A”

skall ersättas med ”produkter av animaliskt ursprung som omfattas av de rättsakter som avses i bilaga A”.

| 2) | Bilaga A skall ersättas med följande:

  ”BILAGA A
  KAPITEL I
  Rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (28)

  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (29)

  KAPITEL II
  Rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992 om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A.I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, i direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter (30)

  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (31) |
| --- | --- |

2)

Bilaga A skall ersättas med följande:

”BILAGA A

KAPITEL I

Rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (28)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (29)

KAPITEL II

Rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992 om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A.I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, i direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter (30)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (31)

Artikel 7

Artikel 9 i beslut 95/408/EG skall ersättas med följande med verkan från och med den dag då detta direktiv träder i kraft:

”Artikel 9

Detta beslut skall tillämpas till och med ’relevant datum’ enligt definitionen i artikel 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG av den 21 april 2004 om upphävande av vissa direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (32)

Artikel 8

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast relevant datum. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 9

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 10

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 21 april 2004.

På Europaparlamentets vägnar

P. COX

Ordförande

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT C 365 E, 19.12.2000, s. 132.

1

(2)  EGT C 155, 29.5.2001, s. 39.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 3 juni 2003 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 27 oktober 2003 (EUT C 48 E, 24.2.2004, s. 131) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 mars 2004 (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  EUT L 139, 30.4.2004.

4

(5)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

5

(6)  EGT L 175, 19.7.1993, s. 1.

6

(7)  Rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december 1972 om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, får och getter, svin och färskt kött eller köttprodukter (EGT L 302, 31.12.1972, s. 28). Direktivet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

7

(8)  Rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (EGT L 395, 30.12.1989, s. 13). Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

8

(9)  Rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992 om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A.I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, i direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter (EGT L 62, 15.3.1993, s. 49). Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2003/42/EG (EGT L 13, 18.1.2003, s. 24).

9

(10)  Rådets beslut 95/408/EG av den 22 juni 1995 om villkor för upprättande, under en övergångsperiod, av provisoriska förteckningar över anläggningar i tredje land, från vilka medlemsstaterna får importera vissa produkter av animaliskt ursprung, fiskprodukter och levande tvåskaliga mollusker (EGT L 243, 11.10.1995, s. 17). Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

10

(11)  EGT 121, 29.7.1964, s. 2012/64. Direktivet senast ändrat genom direktiv 95/23/EG (EGT L 243, 11.10.1995, s. 7).

11

(12)  EGT L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003.

12

(13)  EGT L 302, 31.12.1972, s. 24. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003.

13

(14)  EGT L 26, 31.1.1977, s. 67. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003.

14

(15)  EGT L 26, 31.1.1977, s. 85. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003.

15

(16)  EGT L 47, 21.2.1980, s. 4. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003.

16

(17)  EGT L 156, 8.6.1989, s. 30.

17

(18)  EGT L 212, 22.7.1989, s. 87. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

18

(19)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

19

(20)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

20

(21)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 1999/89/EG (EGT L 300, 23.11.1999, s. 17).

21

(22)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 41. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

22

(23)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 35. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

23

(24)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

24

(25)  EGT L 187, 7.7.1992, s. 41.

25

(26)  EGT L 368, 31.12.1994, s. 10. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003.

26

(27)  EGT L 168, 2.7.1994, s. 34.

27

(28)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

28

(29)  EUT L 139, 30.4.2004.

29

(30)  EGT L 62, 15.3.1993, s. 49. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2003/42/EG (EGT L 13, 18.1.2003, s. 24).

30

(31)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 808/2003 (EUT L 117, 13.5.2003, s. 1).”

31

(32)  EUT L 157, 30.4.2004.”

32

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/16

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Direktiv 2004/48/EG skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2004/48/EG

av den 29 april 2004

om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genomförandet av den inre marknaden innebär att hinder för fri rörlighet och snedvridning av konkurrensen undanröjs samtidigt som förhållanden som gynnar innovation och investeringar skapas. Immaterialrättsligt skydd är i detta sammanhang en grundläggande förutsättning för en framgångsrik inre marknad. Immaterialrättsligt skydd är viktigt inte bara för att främja innovation och kreativitet utan också för att öka sysselsättningen och förbättra konkurrenskraften. |
| --- | --- |

(1)

Genomförandet av den inre marknaden innebär att hinder för fri rörlighet och snedvridning av konkurrensen undanröjs samtidigt som förhållanden som gynnar innovation och investeringar skapas. Immaterialrättsligt skydd är i detta sammanhang en grundläggande förutsättning för en framgångsrik inre marknad. Immaterialrättsligt skydd är viktigt inte bara för att främja innovation och kreativitet utan också för att öka sysselsättningen och förbättra konkurrenskraften.

| (2) | Skyddet för immateriella rättigheter bör ge uppfinnaren eller nyskaparen förutsättningar att kunna göra en rimlig förtjänst på sin uppfinning eller nyskapelse. Det bör dessutom möjliggöra en maximal spridning av verk, idéer och ny kunskap. Samtidigt bör det varken hindra yttrandefrihet, ett fritt informationsutbyte eller skydd för personuppgifter, inte heller på Internet. |
| --- | --- |

(2)

Skyddet för immateriella rättigheter bör ge uppfinnaren eller nyskaparen förutsättningar att kunna göra en rimlig förtjänst på sin uppfinning eller nyskapelse. Det bör dessutom möjliggöra en maximal spridning av verk, idéer och ny kunskap. Samtidigt bör det varken hindra yttrandefrihet, ett fritt informationsutbyte eller skydd för personuppgifter, inte heller på Internet.

| (3) | Om det saknas effektiva medel för att skydda immateriella rättigheter minskar intresset för innovation och nyskapande och investeringsviljan dämpas. Det är därför nödvändigt att se till att den materiella delen av immaterialrätten, som i dag till stor del utgör en del av gemenskapens regelverk, tillämpas effektivt i gemenskapen. De medel som finns för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter är därför av avgörande betydelse för en framgångsrik inre marknad. |
| --- | --- |

(3)

Om det saknas effektiva medel för att skydda immateriella rättigheter minskar intresset för innovation och nyskapande och investeringsviljan dämpas. Det är därför nödvändigt att se till att den materiella delen av immaterialrätten, som i dag till stor del utgör en del av gemenskapens regelverk, tillämpas effektivt i gemenskapen. De medel som finns för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter är därför av avgörande betydelse för en framgångsrik inre marknad.

| (4) | På det internationella planet är alla medlemsstater, liksom gemenskapen i de frågor som faller under dess behörighet, bundna av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs-avtalet), som godkändes inom ramen för Världshandelsorganisationen, under de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan, genom rådets beslut 94/800/EG (3). |
| --- | --- |

(4)

På det internationella planet är alla medlemsstater, liksom gemenskapen i de frågor som faller under dess behörighet, bundna av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs-avtalet), som godkändes inom ramen för Världshandelsorganisationen, under de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan, genom rådets beslut 94/800/EG (3).

| (5) | TRIPs-avtalet innehåller bl.a. bestämmelser om medel för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, vilka utgör gemensamma normer med internationell tillämpning och vilka har genomförts i alla medlemsstater. Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas internationella åtaganden, däribland TRIPs-avtalet. |
| --- | --- |

(5)

TRIPs-avtalet innehåller bl.a. bestämmelser om medel för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, vilka utgör gemensamma normer med internationell tillämpning och vilka har genomförts i alla medlemsstater. Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas internationella åtaganden, däribland TRIPs-avtalet.

| (6) | Därutöver finns det internationella konventioner som alla medlemsstater är bundna av och som också innehåller bestämmelser om medel för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. Till dessa hör Pariskonventionen för industriellt rättsskydd, Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk och Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag (Romkonventionen). |
| --- | --- |

(6)

Därutöver finns det internationella konventioner som alla medlemsstater är bundna av och som också innehåller bestämmelser om medel för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. Till dessa hör Pariskonventionen för industriellt rättsskydd, Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk och Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag (Romkonventionen).

| (7) | Av kommissionens undersökning i denna fråga framgår att det fortfarande, trots TRIPs-avtalet, är stora skillnader på hur medlemsstaterna säkerställer skyddet för immateriella rättigheter. Exempelvis möjligheterna att använda interimistiska åtgärder för att säkra bevis, metoderna för att beräkna skadestånd och möjligheterna att meddela förelägganden skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. I vissa medlemsstater finns inga åtgärder, förfaranden eller sanktioner om rätt till information och återkallande, på intrångsgörarens bekostnad, av intrångsgörande varor som har släppts ut på marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Av kommissionens undersökning i denna fråga framgår att det fortfarande, trots TRIPs-avtalet, är stora skillnader på hur medlemsstaterna säkerställer skyddet för immateriella rättigheter. Exempelvis möjligheterna att använda interimistiska åtgärder för att säkra bevis, metoderna för att beräkna skadestånd och möjligheterna att meddela förelägganden skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. I vissa medlemsstater finns inga åtgärder, förfaranden eller sanktioner om rätt till information och återkallande, på intrångsgörarens bekostnad, av intrångsgörande varor som har släppts ut på marknaden.

| (8) | Skillnaderna i hur medlemsstaterna säkerställer skyddet för immateriella rättigheter skadar den inre marknaden och gör det omöjligt att åstadkomma ett likvärdigt skydd för immateriella rättigheter inom hela gemenskapen. Sådana förhållanden gynnar varken fri rörlighet på den inre marknaden eller en sund konkurrens. |
| --- | --- |

(8)

Skillnaderna i hur medlemsstaterna säkerställer skyddet för immateriella rättigheter skadar den inre marknaden och gör det omöjligt att åstadkomma ett likvärdigt skydd för immateriella rättigheter inom hela gemenskapen. Sådana förhållanden gynnar varken fri rörlighet på den inre marknaden eller en sund konkurrens.

| (9) | Skillnaderna leder vidare till att de materiella reglerna om immateriella rättigheter försvagas och till att den inre marknaden splittras på detta område. Detta leder i sin tur till att näringslivet förlorar förtroendet för den inre marknaden, och i förlängningen till sjunkande investeringar i innovation och nyskapande. Immaterialrättsintrången förefaller alltmer vara kopplade till organiserad brottslighet. Ökad användning av Internet gör det möjligt att sprida piratkopior över hela världen på ett ögonblick. En effektiv tillämpning av de materiella reglerna om immateriella rättigheter bör säkerställas genom särskilda insatser på gemenskapsnivå. En tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning på detta område är således en avgörande förutsättning för att den inre marknaden skall kunna fungera väl. |
| --- | --- |

(9)

Skillnaderna leder vidare till att de materiella reglerna om immateriella rättigheter försvagas och till att den inre marknaden splittras på detta område. Detta leder i sin tur till att näringslivet förlorar förtroendet för den inre marknaden, och i förlängningen till sjunkande investeringar i innovation och nyskapande. Immaterialrättsintrången förefaller alltmer vara kopplade till organiserad brottslighet. Ökad användning av Internet gör det möjligt att sprida piratkopior över hela världen på ett ögonblick. En effektiv tillämpning av de materiella reglerna om immateriella rättigheter bör säkerställas genom särskilda insatser på gemenskapsnivå. En tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning på detta område är således en avgörande förutsättning för att den inre marknaden skall kunna fungera väl.

| (10) | Syftet med detta direktiv är att tillnärma lagstiftningarna för att uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(10)

Syftet med detta direktiv är att tillnärma lagstiftningarna för att uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden.

| (11) | Avsikten med detta direktiv är inte att skapa harmoniserade regler om rättsligt samarbete, domstols behörighet eller erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område och inte heller att reglera frågor om tillämplig lag. Det finns generella gemenskapsrättsakter som reglerar sådana frågor och som i princip är tillämpliga även på immaterialrättens område. |
| --- | --- |

(11)

Avsikten med detta direktiv är inte att skapa harmoniserade regler om rättsligt samarbete, domstols behörighet eller erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område och inte heller att reglera frågor om tillämplig lag. Det finns generella gemenskapsrättsakter som reglerar sådana frågor och som i princip är tillämpliga även på immaterialrättens område.

| (12) | Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av konkurrensreglerna, särskilt inte artiklarna 81 och 82 i fördraget. De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv bör inte användas för att begränsa konkurrensen på ett otillbörligt sätt i strid med fördraget. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av konkurrensreglerna, särskilt inte artiklarna 81 och 82 i fördraget. De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv bör inte användas för att begränsa konkurrensen på ett otillbörligt sätt i strid med fördraget.

| (13) | Direktivet måste ges ett så brett tillämpningsområde som möjligt, så att det inbegriper alla immateriella rättigheter som omfattas av gemenskapsrättsliga bestämmelser på området och/eller den nationella lagstiftningen i den berörda medlemsstaten. Detta hindrar dock inte de medlemsstater som så önskar att utvidga tillämpningsområdet, för interna ändamål, till att även omfatta handlingar som innebär illojal konkurrens, inklusive snyltande kopior, eller liknande verksamhet. |
| --- | --- |

(13)

Direktivet måste ges ett så brett tillämpningsområde som möjligt, så att det inbegriper alla immateriella rättigheter som omfattas av gemenskapsrättsliga bestämmelser på området och/eller den nationella lagstiftningen i den berörda medlemsstaten. Detta hindrar dock inte de medlemsstater som så önskar att utvidga tillämpningsområdet, för interna ändamål, till att även omfatta handlingar som innebär illojal konkurrens, inklusive snyltande kopior, eller liknande verksamhet.

| (14) | De åtgärder som anges i artiklarna 6.2, 8.1 och 9.2 behöver bara tillämpas när det gäller handlingar som utförs i kommersiell skala. Detta påverkar inte medlemsstaternas möjligheter att också tillämpa dessa åtgärder på andra handlingar. Handlingar som utförs i kommersiell skala är sådana som utförs för att uppnå en direkt eller indirekt kommersiell eller ekonomisk fördel; detta utesluter i allmänhet handlingar som utförs av slutkonsumenter i god tro. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som anges i artiklarna 6.2, 8.1 och 9.2 behöver bara tillämpas när det gäller handlingar som utförs i kommersiell skala. Detta påverkar inte medlemsstaternas möjligheter att också tillämpa dessa åtgärder på andra handlingar. Handlingar som utförs i kommersiell skala är sådana som utförs för att uppnå en direkt eller indirekt kommersiell eller ekonomisk fördel; detta utesluter i allmänhet handlingar som utförs av slutkonsumenter i god tro.

| (15) | Detta direktiv bör inte påverka de materiella reglerna om immateriella rättigheter, och inte heller Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (5) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (6). |
| --- | --- |

(15)

Detta direktiv bör inte påverka de materiella reglerna om immateriella rättigheter, och inte heller Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (5) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (6).

| (16) | Bestämmelserna i direktivet bör inte påverka tillämpningen av de särbestämmelser och undantag som gemenskapen har antagit för att säkerställa skyddet för upphovsrätt och upphovsrätten närstående rättigheter, särskilt inte bestämmelserna i rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (7) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (8). |
| --- | --- |

(16)

Bestämmelserna i direktivet bör inte påverka tillämpningen av de särbestämmelser och undantag som gemenskapen har antagit för att säkerställa skyddet för upphovsrätt och upphovsrätten närstående rättigheter, särskilt inte bestämmelserna i rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (7) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (8).

| (17) | Beslut om de åtgärder, förfaranden och sanktioner som anges i detta direktiv bör i varje enskilt fall ske så att vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna i det enskilda fallet, inklusive särdragen hos de olika typerna av immateriella rättigheter och, när det är lämpligt, om intrånget har begåtts avsiktligt eller oavsiktligt. |
| --- | --- |

(17)

Beslut om de åtgärder, förfaranden och sanktioner som anges i detta direktiv bör i varje enskilt fall ske så att vederbörlig hänsyn tas till omständigheterna i det enskilda fallet, inklusive särdragen hos de olika typerna av immateriella rättigheter och, när det är lämpligt, om intrånget har begåtts avsiktligt eller oavsiktligt.

| (18) | Inte bara rättighetshavarna, utan också andra personer som har ett direkt intresse och partsbehörighet, vilket kan inbegripa branschsammanslutningar som förvaltar rättigheter eller tillvaratar gemensamma och enskilda intressen inom sitt ansvarsområde, bör ha rätt att begära tillämpning av åtgärderna, förfarandena och sanktionerna i den mån detta tillåts i och överensstämmer med tillämplig lag. |
| --- | --- |

(18)

Inte bara rättighetshavarna, utan också andra personer som har ett direkt intresse och partsbehörighet, vilket kan inbegripa branschsammanslutningar som förvaltar rättigheter eller tillvaratar gemensamma och enskilda intressen inom sitt ansvarsområde, bör ha rätt att begära tillämpning av åtgärderna, förfarandena och sanktionerna i den mån detta tillåts i och överensstämmer med tillämplig lag.

| (19) | Eftersom upphovsrätt uppstår när verket skapas och inte kräver någon formell registrering är det lämpligt att anta den bestämmelsen som finns i artikel 15 i Bernkonventionen och som slår fast presumtionen att upphovsmannen till ett litterärt eller konstnärligt verk skall anses som sådan om dennes namn förekommer på verket. En liknande presumtion bör tillämpas beträffande innehavare av närstående rättigheter, eftersom det ofta är innehavaren av en närstående rättighet, till exempel en fonogramframställare, som kommer att försöka göra sina rättigheter gällande och bekämpa piratkopiering. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom upphovsrätt uppstår när verket skapas och inte kräver någon formell registrering är det lämpligt att anta den bestämmelsen som finns i artikel 15 i Bernkonventionen och som slår fast presumtionen att upphovsmannen till ett litterärt eller konstnärligt verk skall anses som sådan om dennes namn förekommer på verket. En liknande presumtion bör tillämpas beträffande innehavare av närstående rättigheter, eftersom det ofta är innehavaren av en närstående rättighet, till exempel en fonogramframställare, som kommer att försöka göra sina rättigheter gällande och bekämpa piratkopiering.

| (20) | Eftersom bevisningen är av avgörande betydelse när det gäller att fastställa om det har skett ett intrång i en immateriell rättighet, bör det säkerställas att det finns effektiva medel för att lägga fram, inhämta och skydda bevisning. Förfarandena bör vara utformade så att rätten till försvar iakttas och så att det finns nödvändiga skyddsmekanismer, innefattande skydd av sekretessbelagd och annan konfidentiell information. Beträffande intrång som begås i kommersiell skala är det även av betydelse att domstolarna, när det är lämpligt, kan beordra tillgång till bank-, finans- eller affärshandlingar som den påstådda intrångsgöraren kontrollerar. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom bevisningen är av avgörande betydelse när det gäller att fastställa om det har skett ett intrång i en immateriell rättighet, bör det säkerställas att det finns effektiva medel för att lägga fram, inhämta och skydda bevisning. Förfarandena bör vara utformade så att rätten till försvar iakttas och så att det finns nödvändiga skyddsmekanismer, innefattande skydd av sekretessbelagd och annan konfidentiell information. Beträffande intrång som begås i kommersiell skala är det även av betydelse att domstolarna, när det är lämpligt, kan beordra tillgång till bank-, finans- eller affärshandlingar som den påstådda intrångsgöraren kontrollerar.

| (21) | Andra åtgärder för att säkerställa en hög skyddsnivå finns i vissa medlemsstater och bör göras tillgängliga i alla medlemsstater. Så är fallet med rätten till information, som gör det möjligt att skaffa fram detaljerad information om de intrångsgörande varornas eller tjänsternas ursprung och distributionskanaler samt uppgifter om tredje man som är inblandad i intrånget. |
| --- | --- |

(21)

Andra åtgärder för att säkerställa en hög skyddsnivå finns i vissa medlemsstater och bör göras tillgängliga i alla medlemsstater. Så är fallet med rätten till information, som gör det möjligt att skaffa fram detaljerad information om de intrångsgörande varornas eller tjänsternas ursprung och distributionskanaler samt uppgifter om tredje man som är inblandad i intrånget.

| (22) | Det är vidare nödvändigt att tillhandahålla interimistiska åtgärder som gör det möjligt att omedelbart stoppa ett intrång utan att invänta ett avgörande i sakfrågan, varvid rätten till försvar skall iakttas, de vidtagna interimistiska åtgärderna skall vara proportionerliga i förhållande till omständigheterna i det enskilda fallet och tillräcklig säkerhet skall ställas för att täcka svarandens kostnader och skada om ansökan senare visar sig vara ogrundad. Denna typ av åtgärder är särskilt motiverade när ett dröjsmål kan leda till irreparabel skada för rättighetshavaren. |
| --- | --- |

(22)

Det är vidare nödvändigt att tillhandahålla interimistiska åtgärder som gör det möjligt att omedelbart stoppa ett intrång utan att invänta ett avgörande i sakfrågan, varvid rätten till försvar skall iakttas, de vidtagna interimistiska åtgärderna skall vara proportionerliga i förhållande till omständigheterna i det enskilda fallet och tillräcklig säkerhet skall ställas för att täcka svarandens kostnader och skada om ansökan senare visar sig vara ogrundad. Denna typ av åtgärder är särskilt motiverade när ett dröjsmål kan leda till irreparabel skada för rättighetshavaren.

| (23) | Utan att det påverkar användning av andra tillgängliga åtgärder, förfaranden eller sanktioner bör rättighetshavarna ha möjlighet att begära ett föreläggande mot en mellanhand vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i rättighetshavarens industriella rättighet. Villkoren och bestämmelserna för förelägganden av detta slag bör medlemsstaterna själva bestämma om i sin nationella lagstiftning. När det gäller intrång i upphovsrätt och närstående rättigheter finns det redan en omfattande harmonisering genom direktiv 2001/29/EG. Artikel 8.3 i direktiv 2001/29/EG bör därför inte påverkas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(23)

Utan att det påverkar användning av andra tillgängliga åtgärder, förfaranden eller sanktioner bör rättighetshavarna ha möjlighet att begära ett föreläggande mot en mellanhand vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i rättighetshavarens industriella rättighet. Villkoren och bestämmelserna för förelägganden av detta slag bör medlemsstaterna själva bestämma om i sin nationella lagstiftning. När det gäller intrång i upphovsrätt och närstående rättigheter finns det redan en omfattande harmonisering genom direktiv 2001/29/EG. Artikel 8.3 i direktiv 2001/29/EG bör därför inte påverkas av detta direktiv.

| (24) | I förekommande fall och om det motiveras av omständigheterna, bör de åtgärder, förfaranden och sanktioner som tillhandahålls inkludera förbudsåtgärder i syfte att hindra fortsatt immaterialrättsintrång. Det bör dessutom finnas möjligheter till korrigeringsåtgärder, när så är lämpligt på intrångsgörarens bekostnad, exempelvis återkallelse och slutgiltigt avlägsnande från marknaden eller förstörelse av intrångsgörande varor och, när så är lämpligt, av det material och den utrustning som huvudsakligen har använts för att skapa eller tillverka varorna. Vid tillämpningen av korrigeringsåtgärderna bör hänsyn tas till tredje mans intressen, i synnerhet konsumenter och privata intressenter som handlar i god tro. |
| --- | --- |

(24)

I förekommande fall och om det motiveras av omständigheterna, bör de åtgärder, förfaranden och sanktioner som tillhandahålls inkludera förbudsåtgärder i syfte att hindra fortsatt immaterialrättsintrång. Det bör dessutom finnas möjligheter till korrigeringsåtgärder, när så är lämpligt på intrångsgörarens bekostnad, exempelvis återkallelse och slutgiltigt avlägsnande från marknaden eller förstörelse av intrångsgörande varor och, när så är lämpligt, av det material och den utrustning som huvudsakligen har använts för att skapa eller tillverka varorna. Vid tillämpningen av korrigeringsåtgärderna bör hänsyn tas till tredje mans intressen, i synnerhet konsumenter och privata intressenter som handlar i god tro.

| (25) | Om ett intrång varken har skett avsiktligt eller oaktsamt och om korrigeringsåtgärder eller förelägganden som anges i detta direktiv skulle vara oproportionella, bör medlemsstaterna som en alternativ åtgärd i lämpliga fall kunna föreskriva att ekonomisk ersättning i stället skall utgå till den skadelidande parten. Om kommersiell användning av de varumärkesförfalskade varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna skulle strida mot annan lagstiftning än den som gäller immateriella rättigheter eller kan förmodas orsaka konsumenter skada, bör dock användningen eller tillhandahållandet förbli förbjudet. |
| --- | --- |

(25)

Om ett intrång varken har skett avsiktligt eller oaktsamt och om korrigeringsåtgärder eller förelägganden som anges i detta direktiv skulle vara oproportionella, bör medlemsstaterna som en alternativ åtgärd i lämpliga fall kunna föreskriva att ekonomisk ersättning i stället skall utgå till den skadelidande parten. Om kommersiell användning av de varumärkesförfalskade varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna skulle strida mot annan lagstiftning än den som gäller immateriella rättigheter eller kan förmodas orsaka konsumenter skada, bör dock användningen eller tillhandahållandet förbli förbjudet.

| (26) | För att rättighetshavaren skall erhålla ersättning för den faktiska skada som har orsakats av ett intrång som har begåtts trots att intrångsgöraren visste eller rimligen borde ha vetat att det utgjorde ett intrång, bör skadeståndet fastställas med beaktande av alla relevanta aspekter, såsom rättighetshavarens inkomstförlust, den otillbörliga vinst som intrångsgöraren har gjort och, i förekommande fall, ideell skada som rättighetshavaren har lidit. Om det exempelvis är svårt att fastställa omfattningen av den faktiska skadan, bör skadeståndet i stället kunna fastställas på grundval av faktorer som t.ex. de royalties eller avgifter som skulle ha utgått om intrångsgöraren hade begärt tillstånd att utnyttja rättigheten. Syftet är inte att införa ett straffliknande skadestånd, utan att införa en möjlighet till ersättning baserad på en objektiv beräkningsgrund som samtidigt beaktar rättighetshavarens kostnader, t.ex. kostnader för identifiering och utredning. |
| --- | --- |

(26)

För att rättighetshavaren skall erhålla ersättning för den faktiska skada som har orsakats av ett intrång som har begåtts trots att intrångsgöraren visste eller rimligen borde ha vetat att det utgjorde ett intrång, bör skadeståndet fastställas med beaktande av alla relevanta aspekter, såsom rättighetshavarens inkomstförlust, den otillbörliga vinst som intrångsgöraren har gjort och, i förekommande fall, ideell skada som rättighetshavaren har lidit. Om det exempelvis är svårt att fastställa omfattningen av den faktiska skadan, bör skadeståndet i stället kunna fastställas på grundval av faktorer som t.ex. de royalties eller avgifter som skulle ha utgått om intrångsgöraren hade begärt tillstånd att utnyttja rättigheten. Syftet är inte att införa ett straffliknande skadestånd, utan att införa en möjlighet till ersättning baserad på en objektiv beräkningsgrund som samtidigt beaktar rättighetshavarens kostnader, t.ex. kostnader för identifiering och utredning.

| (27) | Som en kompletterande åtgärd för att avskräcka framtida intrångsgörare och för att öka medvetenheten hos den breda allmänheten, är det av värde att offentliggöra avgöranden i mål som rör immaterialrättsintrång. |
| --- | --- |

(27)

Som en kompletterande åtgärd för att avskräcka framtida intrångsgörare och för att öka medvetenheten hos den breda allmänheten, är det av värde att offentliggöra avgöranden i mål som rör immaterialrättsintrång.

| (28) | Utöver de civila och administrativa åtgärder, förfaranden och sanktioner som anges i detta direktiv utgör också straffrättsliga påföljder, i lämpliga fall, ett sätt att säkerställa skyddet av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(28)

Utöver de civila och administrativa åtgärder, förfaranden och sanktioner som anges i detta direktiv utgör också straffrättsliga påföljder, i lämpliga fall, ett sätt att säkerställa skyddet av immateriella rättigheter.

| (29) | Branschen bör delta aktivt i kampen mot piratkopiering och varumärkesförfalskning. Utarbetandet av uppförandekoder i direkt berörda kretsar är ett komplement som kan stödja regelverket. Medlemsstaterna bör, i samarbete med kommissionen, uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder i allmänhet. Att övervaka tillverkningen av optiska skivor, särskilt med hjälp av identifieringskoder införlivade i skivor som har tillverkats inom gemenskapen, bidrar till att reducera intrången i immateriella rättigheter på detta område, som är särskilt utsatt för piratkopiering i stor skala. De tekniska skyddsåtgärderna bör dock inte missbrukas i syfte att skydda marknader eller motarbeta parallellimport. |
| --- | --- |

(29)

Branschen bör delta aktivt i kampen mot piratkopiering och varumärkesförfalskning. Utarbetandet av uppförandekoder i direkt berörda kretsar är ett komplement som kan stödja regelverket. Medlemsstaterna bör, i samarbete med kommissionen, uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder i allmänhet. Att övervaka tillverkningen av optiska skivor, särskilt med hjälp av identifieringskoder införlivade i skivor som har tillverkats inom gemenskapen, bidrar till att reducera intrången i immateriella rättigheter på detta område, som är särskilt utsatt för piratkopiering i stor skala. De tekniska skyddsåtgärderna bör dock inte missbrukas i syfte att skydda marknader eller motarbeta parallellimport.

| (30) | För att underlätta en enhetlig tillämpning av detta direktiv är det lämpligt att skapa system för samarbete och informationsutbyte dels mellan medlemsstaterna, dels mellan medlemsstaterna och kommissionen, särskilt genom att skapa ett nätverk av kontaktpersoner utsedda av medlemsstaterna samt genom regelbundna rapporter med en utvärdering av tillämpningen av detta direktiv och av effektiviteten i de åtgärder som de olika nationella organen har vidtagit. |
| --- | --- |

(30)

För att underlätta en enhetlig tillämpning av detta direktiv är det lämpligt att skapa system för samarbete och informationsutbyte dels mellan medlemsstaterna, dels mellan medlemsstaterna och kommissionen, särskilt genom att skapa ett nätverk av kontaktpersoner utsedda av medlemsstaterna samt genom regelbundna rapporter med en utvärdering av tillämpningen av detta direktiv och av effektiviteten i de åtgärder som de olika nationella organen har vidtagit.

| (31) | Eftersom syftet med detta direktiv bäst kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom syftet med detta direktiv bäst kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte.

| (32) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Detta direktiv syftar särskilt till att säkerställa att immateriella rättigheter respekteras fullt ut, i enlighet med artikel 17.2 i nämnda stadga. |
| --- | --- |

(32)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Detta direktiv syftar särskilt till att säkerställa att immateriella rättigheter respekteras fullt ut, i enlighet med artikel 17.2 i nämnda stadga.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Syfte

Detta direktiv gäller de åtgärder, förfaranden och sanktioner som är nödvändiga för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. Med begreppet ”immateriella rättigheter” avses i detta direktiv även industriella rättigheter.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Utan att det påverkar de medel som föreskrivs eller kan komma att föreskrivas i gemenskapslagstiftningen eller i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa medel är gynnsammare för rättighetshavaren, skall de åtgärder, förfaranden och sanktioner som föreskrivs i detta direktiv vara tillämpliga, i enlighet med artikel 3, vid varje intrång i de immateriella rättigheter som följer av gemenskapsrätten och/eller den berörda medlemsstatens nationella rätt.

2.   Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av de särbestämmelser och undantag som finns i gemenskapslagstiftningen om säkerställande av skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter, särskilt inte bestämmelserna i direktiv 91/250/EEG och i synnerhet artikel 7 i det direktivet, eller direktiv 2001/29/EG och i synnerhet artiklarna 2-6 och 8 i det direktivet.

3.   Detta direktiv skall inte påverka

| a) | de gemenskapsrättsliga bestämmelser som reglerar den materiella delen av immaterialrätten, direktiven 95/46/EG, 1999/93/EG eller 2000/31/EG i allmänhet och i synnerhet artiklarna 12-15 i direktiv 2000/31/EG, |
| --- | --- |

a)

de gemenskapsrättsliga bestämmelser som reglerar den materiella delen av immaterialrätten, direktiven 95/46/EG, 1999/93/EG eller 2000/31/EG i allmänhet och i synnerhet artiklarna 12-15 i direktiv 2000/31/EG,

| b) | medlemsstaternas internationella åtaganden, särskilt TRIPs-avtalet inbegripet de åtaganden som rör straffrättsliga förfaranden och påföljder, |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas internationella åtaganden, särskilt TRIPs-avtalet inbegripet de åtaganden som rör straffrättsliga förfaranden och påföljder,

| c) | nationella bestämmelser i medlemsstaterna som rör straffrättsliga förfaranden eller påföljder i fråga om immaterialrättsintrång. |
| --- | --- |

c)

nationella bestämmelser i medlemsstaterna som rör straffrättsliga förfaranden eller påföljder i fråga om immaterialrättsintrång.

KAPITEL II

ÅTGÄRDER, FÖRFARANDEN OCH SANKTIONER

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 3

Allmän skyldighet

1.   Medlemsstaterna skall tillhandahålla de åtgärder, förfaranden och sanktioner som är nödvändiga för att säkerställa skyddet för de immateriella rättigheter som omfattas av detta direktiv. Åtgärderna, förfarandena och sanktionerna skall vara rättvisa och skäliga, inte onödigt komplicerade eller kostsamma och inte medföra oskäliga tidsfrister eller omotiverade dröjsmål.

2.   Åtgärderna, förfarandena och sanktionerna skall också vara effektiva, proportionella och avskräckande och skall tillämpas så att hinder för lagenlig handel inte uppkommer och så att missbruk inte sker.

Artikel 4

Personer som har rätt att begära tillämpning av åtgärderna, förfarandena och sanktionerna

Medlemsstaterna skall tillerkänna följande personer och organ rätten att ansöka om tillämpning av de åtgärder, förfaranden och sanktioner som avses i detta kapitel:

| a) | personer som innehar immateriella rättigheter, i överensstämmelse med bestämmelserna i tillämplig lag, |
| --- | --- |

a)

personer som innehar immateriella rättigheter, i överensstämmelse med bestämmelserna i tillämplig lag,

| b) | alla andra personer som får utnyttja dessa rättigheter, i synnerhet licenstagare, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag, |
| --- | --- |

b)

alla andra personer som får utnyttja dessa rättigheter, i synnerhet licenstagare, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag,

| c) | organ som förvaltar kollektiva immateriella rättigheter och som regelmässigt anses ha rätt att företräda innehavare av immateriella rättigheter, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag, |
| --- | --- |

c)

organ som förvaltar kollektiva immateriella rättigheter och som regelmässigt anses ha rätt att företräda innehavare av immateriella rättigheter, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag,

| d) | organ som tillvaratar branschintressen och som regelmässigt anses ha rätt att företräda innehavare av immateriella rättigheter, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag. |
| --- | --- |

d)

organ som tillvaratar branschintressen och som regelmässigt anses ha rätt att företräda innehavare av immateriella rättigheter, i den mån detta tillåts i och överensstämmer med bestämmelserna i tillämplig lag.

Artikel 5

Presumtion om innehav av upphovsrätt eller närstående rättighet

Vid tillämpningen av de åtgärder, förfaranden och sanktioner som föreskrivs i detta direktiv

| a) | skall det för att upphovsmannen till ett litterärt eller konstnärligt verk, om inte motsatsen bevisas, skall anses som sådan och följaktligen ha rätt att föra talan om intrång, vara tillräckligt att den personens namn på sedvanligt sätt finns angivet på verket, |
| --- | --- |

a)

skall det för att upphovsmannen till ett litterärt eller konstnärligt verk, om inte motsatsen bevisas, skall anses som sådan och följaktligen ha rätt att föra talan om intrång, vara tillräckligt att den personens namn på sedvanligt sätt finns angivet på verket,

| b) | skall bestämmelsen under a efter nödvändiga ändringar också tillämpas på innehavare av upphovsrätten närstående rättigheter i fråga om deras skyddade alster. |
| --- | --- |

b)

skall bestämmelsen under a efter nödvändiga ändringar också tillämpas på innehavare av upphovsrätten närstående rättigheter i fråga om deras skyddade alster.

Avsnitt 2

Bevisning

Artikel 6

Bevisning

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, på begäran av en part som har lagt fram skälig bevisning som är tillräcklig för att visa grund för talan och har angivit bevisning till stöd för sin talan som motparten förfogar över, kan besluta att motparten skall lägga fram bevisningen, förutsatt att sekretessbelagd och annan konfidentiell information skyddas. Beträffande tillämpningen av denna punkt får medlemsstaterna föreskriva att de behöriga rättsliga myndigheterna skall anse att ett rimligt urval av ett betydande antal exemplar av ett verk eller något annat skyddat föremål utgör skälig bevisning.

2.   Under samma förutsättningar skall medlemsstaterna, när det gäller ett intrång som har begåtts i kommersiell skala, se till att de behöriga rättsliga myndigheterna där så är lämpligt, på begäran av en part, kan besluta att bank-, finans- eller affärshandlingar som motparten förfogar över skall läggas fram, förutsatt att sekretessbelagd och annan konfidentiell information skyddas.

Artikel 7

Åtgärder för att skydda bevisning

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, redan innan prövningen av sakfrågan inletts och på begäran av en part som har lagt fram skälig bevisning till stöd för sina påståenden att ett immaterialrättsintrång har begåtts eller är omedelbart förestående, får besluta om omedelbara och effektiva interimistiska åtgärder för att säkra relevant bevisning om det påstådda intrånget, förutsatt att sekretessbelagd och annan konfidentiell information skyddas. Sådana åtgärder kan inbegripa en detaljerad beskrivning av de intrångsgörande varorna, med eller utan uttagande av provexemplar, eller beslag av varorna och, där så är lämpligt, det material och de verktyg som använts för produktion och/eller distribution av dessa varor samt tillhörande handlingar. Åtgärderna skall om nödvändigt vidtas utan att motparten hörs, särskilt om ett dröjsmål kan antas medföra irreparabel skada för rättighetshavaren eller om det finns en uppenbar risk för att bevisningen kan komma att förstöras.

Om åtgärder för att skydda bevisning har beslutats utan att motparten har hörts, skall de berörda parterna underrättas senast omedelbart efter det att åtgärderna har verkställts. En omprövning, innefattande en rätt att bli hörd, skall ske på begäran av de berörda parterna, så att det inom rimlig tid efter underrättelsen om åtgärderna kan beslutas huruvida dessa skall ändras, upphävas eller fastställas.

2.   Medlemsstaterna skall se till att åtgärder för att skydda bevisning får göras avhängiga av att sökanden ställer lämplig säkerhet eller motsvarande garanti avsedd att täcka eventuell ersättning till svaranden för skada enligt punkt 4.

3.   Medlemsstaterna skall se till att åtgärder för att skydda bevisning upphävs eller upphör att gälla, på begäran av svaranden och utan att det påverkar möjligheten att kräva skadestånd, om inte sökanden inom skälig tid väcker talan om saken vid den behöriga rättsliga myndigheten; tidslängden skall beslutas av den rättsliga myndighet som förordnar om åtgärderna när lagstiftningen i en medlemsstat tillåter det eller, i avsaknad av ett sådant beslut, inom en period som inte överstiger den längsta tiden av 20 arbetsdagar eller 31 kalenderdagar.

4.   Om åtgärderna för att skydda bevisning har upphävts eller upphört på grund av en handling eller underlåtenhet från sökandens sida, eller om det i efterhand konstateras att det inte förelåg något intrång eller hot om intrång i en immateriell rättighet, skall de rättsliga myndigheterna ha befogenhet att på begäran av svaranden förordna om att sökanden skall betala lämplig ersättning till svaranden för den skada som har orsakats av dessa åtgärder.

5.   Medlemsstaterna får vidta åtgärder för att skydda vittnens identitet.

Avsnitt 3

Rätt till information

Artikel 8

Rätt till information

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, i samband med en rättegång om immaterialrättsintrång och som svar på en berättigad och proportionell begäran av käranden, får besluta att information om ursprung och distributionsnät för de intrångsgörande varorna eller tjänsterna skall lämnas av intrångsgöraren och/eller annan person som

| a) | har befunnits förfoga över intrångsgörande varor i kommersiell skala, |
| --- | --- |

a)

har befunnits förfoga över intrångsgörande varor i kommersiell skala,

| b) | har befunnits använda intrångsgörande tjänster i kommersiell skala, |
| --- | --- |

b)

har befunnits använda intrångsgörande tjänster i kommersiell skala,

| c) | har befunnits i kommersiell skala tillhandahålla tjänster som använts i intrångsgörande verksamhet,
  eller |
| --- | --- |

c)

har befunnits i kommersiell skala tillhandahålla tjänster som använts i intrångsgörande verksamhet,

eller

| d) | har pekats ut av en person som avses i a, b eller c såsom delaktig i produktion, tillverkning eller distribution av varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna. |
| --- | --- |

d)

har pekats ut av en person som avses i a, b eller c såsom delaktig i produktion, tillverkning eller distribution av varorna eller tillhandahållandet av tjänsterna.

2.   Informationen i punkt 1 skall, om lämpligt, omfatta

| a) | namn och adress på producenter, tillverkare, distributörer, leverantörer och andra som tidigare innehaft respektive använt varorna eller tjänsterna, samt på tilltänkta grossister och detaljister, |
| --- | --- |

a)

namn och adress på producenter, tillverkare, distributörer, leverantörer och andra som tidigare innehaft respektive använt varorna eller tjänsterna, samt på tilltänkta grossister och detaljister,

| b) | uppgifter om hur mycket som producerats, tillverkats, levererats, mottagits eller beställts samt om erhållet pris på varorna eller tjänsterna. |
| --- | --- |

b)

uppgifter om hur mycket som producerats, tillverkats, levererats, mottagits eller beställts samt om erhållet pris på varorna eller tjänsterna.

3.   Punkterna 1 och 2 skall inte påverka tillämpningen av andra lagbestämmelser som

| a) | ger rättighetshavaren rätt till ytterligare information, |
| --- | --- |

a)

ger rättighetshavaren rätt till ytterligare information,

| b) | reglerar hur information som lämnas enligt denna artikel får användas i civilrättsliga eller straffrättsliga förfaranden, |
| --- | --- |

b)

reglerar hur information som lämnas enligt denna artikel får användas i civilrättsliga eller straffrättsliga förfaranden,

| c) | reglerar ansvar för missbruk av rätten till information, |
| --- | --- |

c)

reglerar ansvar för missbruk av rätten till information,

| d) | gör det möjligt att vägra lämna sådan information som skulle tvinga den person som avses i punkt 1 att medge egen eller nära anhörigs medverkan i ett immaterialrättsintrång,
  eller |
| --- | --- |

d)

gör det möjligt att vägra lämna sådan information som skulle tvinga den person som avses i punkt 1 att medge egen eller nära anhörigs medverkan i ett immaterialrättsintrång,

eller

| e) | reglerar sekretesskydd för informationskällor eller behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

e)

reglerar sekretesskydd för informationskällor eller behandling av personuppgifter.

Avsnitt 4

Interimistiska åtgärder

Artikel 9

Interimistiska åtgärder och säkerhetsåtgärder

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna på sökandens begäran får

| a) | utfärda ett interimistiskt föreläggande mot den påstådda intrångsgöraren i syfte att hindra ett omedelbart förestående immaterialrättsintrång eller tillfälligt förbjuda, vid behov förenat med vite om så föreskrivs i nationell lagstiftning, en fortsättning av det påstådda intrånget eller göra en fortsättning avhängig av att det ställs säkerhet för ersättning till rättighetshavaren; ett interimistiskt föreläggande får också utfärdas på samma villkor mot en mellanhand vars tjänster utnyttjas av en tredje man för att göra immaterialrättsintrång; förelägganden mot mellanhänder vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i en upphovsrätt eller närstående rättighet omfattas av direktiv 2001/29/EG, |
| --- | --- |

a)

utfärda ett interimistiskt föreläggande mot den påstådda intrångsgöraren i syfte att hindra ett omedelbart förestående immaterialrättsintrång eller tillfälligt förbjuda, vid behov förenat med vite om så föreskrivs i nationell lagstiftning, en fortsättning av det påstådda intrånget eller göra en fortsättning avhängig av att det ställs säkerhet för ersättning till rättighetshavaren; ett interimistiskt föreläggande får också utfärdas på samma villkor mot en mellanhand vars tjänster utnyttjas av en tredje man för att göra immaterialrättsintrång; förelägganden mot mellanhänder vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i en upphovsrätt eller närstående rättighet omfattas av direktiv 2001/29/EG,

| b) | besluta om beslag eller överlämnande av varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet för att förhindra att de införs eller omsätts på marknaden. |
| --- | --- |

b)

besluta om beslag eller överlämnande av varor som misstänks göra intrång i en immateriell rättighet för att förhindra att de införs eller omsätts på marknaden.

2.   När det gäller intrång som begås i kommersiell skala skall medlemsstaterna se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, om den skadelidande parten påvisar omständigheter som kan äventyra indrivningen av skadestånd, får belägga fast och rörlig egendom som tillhör den påstådda intrångsgöraren med kvarstad, innefattande en möjlighet att frysa dennes bankkonton och andra tillgångar. I detta syfte får de behöriga myndigheterna besluta att bank-, finans- eller affärshandlingar skall lämnas ut, eller om lämplig tillgång till relevant information.

3.   De rättsliga myndigheterna skall i fråga om de åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 kunna kräva att sökanden tillhandahåller skälig bevisning så att de med tillräcklig säkerhet kan fastställa att sökanden är rättighetshavare och att det har begåtts ett intrång i dennes rättighet eller att ett sådant intrång är omedelbart förestående.

4.   Medlemsstaterna skall se till att de interimistiska åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 där så är lämpligt får vidtas utan att motparten hörs, särskilt om ett dröjsmål skulle leda till irreparabel skada för rättighetshavaren. I sådana fall skall parterna underrättas om detta senast omedelbart efter det att åtgärderna har verkställts.

En omprövning, innefattande en rätt att bli hörd, skall ske på svarandens begäran, så att det inom rimlig tid efter underrättelsen om åtgärderna kan beslutas huruvida dessa skall ändras, upphävas eller fastställas.

5.   Medlemsstaterna skall se till att de interimistiska åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 upphävs eller upphör att gälla, på begäran av svaranden, om inte sökanden inom skälig tid väcker talan om saken vid den behöriga rättsliga myndigheten; tidslängden skall beslutas av den rättsliga myndighet som förordnar om åtgärderna när lagstiftningen i en medlemsstat tillåter det eller, i avsaknad av ett sådant beslut, inom en period som inte överstiger den längsta tiden av 20 arbetsdagar eller 31 kalenderdagar.

6.   De behöriga rättsliga myndigheterna får göra interimistiska åtgärder enligt punkterna 1 och 2 avhängiga av att sökanden ställer lämplig säkerhet eller motsvarande garanti avsedd att täcka eventuell ersättning till svaranden för skada enligt punkt 7.

7.   Om de interimistiska åtgärderna upphävs eller upphör på grund av en handling eller underlåtenhet från sökandens sida, eller om det i efterhand konstateras att det inte förelåg något intrång eller hot om intrång i en immateriell rättighet, skall de rättsliga myndigheterna ha befogenhet att på begäran av svaranden förordna om att sökanden skall betala lämplig ersättning till svaranden för skada som har orsakats av dessa åtgärder.

Avsnitt 5

Åtgärder efter beslut i sakfrågan

Artikel 10

Korrigeringsåtgärder

1.   Utan att det påverkar det skadestånd som kan utgå till rättighetshavaren på grund av intrånget och utan att någon form av ersättning utgår, skall medlemsstaterna se till att de behöriga rättsliga myndigheterna på sökandens begäran får besluta att lämpliga åtgärder skall vidtas med de varor som har konstaterats göra intrång i en immateriell rättighet och, där så är lämpligt, med material och verktyg som huvudsakligen har använts för att skapa eller tillverka dessa varor. Sådana åtgärder skall inbegripa

| a) | återkallande från marknaden, |
| --- | --- |

a)

återkallande från marknaden,

| b) | slutgiltigt avlägsnande från marknaden,
  eller |
| --- | --- |

b)

slutgiltigt avlägsnande från marknaden,

eller

| c) | förstöring. |
| --- | --- |

c)

förstöring.

2.   De rättsliga myndigheterna skall förordna om att dessa åtgärder skall vidtas på intrångsgörarens bekostnad, såvida det inte åberopas särskilda skäl mot detta.

3.   Vid prövningen av en begäran om korrigeringsåtgärder skall beaktas dels att de beslutade åtgärderna skall stå i rimlig proportion till intrånget, dels tredje mans intressen.

Artikel 11

Förelägganden

Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, när de har fastställt att ett intrång har begåtts i en immateriell rättighet, får utfärda ett föreläggande mot intrångsgöraren med förbud att fortsätta intrånget. Om så föreskrivs i nationell lagstiftning skall föreläggandet, där så är lämpligt, förenas med vite för att säkerställa efterlevnad. Medlemsstaterna skall även se till att rättighetshavare har möjlighet att begära ett föreläggande mot mellanhänder vars tjänster utnyttjas av tredje man för att göra intrång i en immateriell rättighet, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.3 i direktiv 2001/29/EG.

Artikel 12

Alternativa åtgärder

Medlemsstaterna får föreskriva att de behöriga rättsliga myndigheterna, när detta är lämpligt och på begäran av den person som kan bli föremål för sådana åtgärder som föreskrivs i detta avsnitt, får besluta att ekonomisk ersättning istället skall utgå till den skadelidande parten, om personen i fråga varken har handlat uppsåtligt eller oaktsamt, om ett verkställande av åtgärderna i fråga skulle orsaka denne oproportionerligt stor skada och om ekonomisk ersättning till den skadelidande parten framstår som rimligt tillfredsställande.

Avsnitt 6

Skadestånd och kostnader för förfarandet

Artikel 13

Skadestånd

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga rättsliga myndigheterna, efter ansökan från den skadelidande parten, förpliktar den som har begått immaterialrättsintrång och som visste eller rimligen borde ha vetat att han eller hon ägnade sig åt intrångsgörande verksamhet, att betala ett skadestånd till rättighetshavaren som är lämpligt i förhållande till den faktiska skada som denne har orsakats till följd av intrånget.

När de rättsliga myndigheterna fastställer skadeståndet

| a) | skall de beakta alla relevanta omständigheter, såsom de negativa ekonomiska konsekvenserna, däribland utebliven vinst, för den skadelidande parten, den otillbörliga vinst som intrångsgöraren har gjort och, där så är lämpligt, omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse, såsom ideell skada som rättighetshavaren har förorsakats genom intrånget,
  eller |
| --- | --- |

a)

skall de beakta alla relevanta omständigheter, såsom de negativa ekonomiska konsekvenserna, däribland utebliven vinst, för den skadelidande parten, den otillbörliga vinst som intrångsgöraren har gjort och, där så är lämpligt, omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse, såsom ideell skada som rättighetshavaren har förorsakats genom intrånget,

eller

| b) | kan de, som ett alternativ till a där så är lämpligt, fastställa skadeståndet till ett engångsbelopp på grundval av sådana faktorer som åtminstone det belopp som skulle ha betalats i royalty eller avgift om intrångsgöraren hade begärt tillstånd att nyttja den immateriella rättigheten i fråga. |
| --- | --- |

b)

kan de, som ett alternativ till a där så är lämpligt, fastställa skadeståndet till ett engångsbelopp på grundval av sådana faktorer som åtminstone det belopp som skulle ha betalats i royalty eller avgift om intrångsgöraren hade begärt tillstånd att nyttja den immateriella rättigheten i fråga.

2.   För de fall då en intrångsgörare har begått ett immaterialrättsintrång utan att ha vetat eller rimligen borde ha vetat om det, får medlemsstaterna föreskriva att de rättsliga myndigheterna får förordna om återbetalning av vinst eller betalning av skadestånd som kan vara fastställt i förväg.

Artikel 14

Kostnader för förfarandet

Medlemsstaterna skall se till att rimliga och proportionerliga kostnader för förfarandet och andra kostnader som har åsamkats den vinnande parten, i allmänhet ersätts av den förlorande parten om det inte är oskäligt.

Avsnitt 7

Åtgärder för offentliggörande

Artikel 15

Offentliggörande av domstolsavgöranden

Medlemsstaterna skall se till att de rättsliga myndigheterna, i mål om immaterialrättsintrång, på begäran av sökanden och på intrångsgörarens bekostnad får förordna om lämpliga åtgärder för att sprida information om avgörandet, innefattande att avgörandet skall anslås och offentliggöras helt eller delvis. Medlemsstaterna får även föranstalta om ytterligare lämpliga åtgärder för offentliggörande som är anpassade till speciella förhållanden, inbegripet framträdande annonsering.

KAPITEL III

MEDLEMSSTATERNAS SANKTIONER

Artikel 16

Medlemsstaternas sanktioner

Utan att det påverkar de civilrättsliga och administrativa åtgärder, förfaranden och sanktioner som föreskrivs i detta direktiv, får medlemsstaterna tillämpa andra lämpliga sanktioner i fall då det har begåtts ett immaterialrättsintrång.

KAPITEL IV

UPPFÖRANDEKODER OCH ADMINISTRATIVT SAMARBETE

Artikel 17

Uppförandekoder

Medlemsstaterna skall uppmuntra

| a) | branschorganisationer eller branschsammanslutningar att på gemenskapsnivå utarbeta uppförandekoder som skall bidra till att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, bland annat genom att förorda att optiska skivor förses med koder som gör det möjligt att fastställa var de har tillverkats, |
| --- | --- |

a)

branschorganisationer eller branschsammanslutningar att på gemenskapsnivå utarbeta uppförandekoder som skall bidra till att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, bland annat genom att förorda att optiska skivor förses med koder som gör det möjligt att fastställa var de har tillverkats,

| b) | att utkast till uppförandekoder på nationell nivå och gemenskapsnivå lämnas till kommissionen tillsammans med eventuella utvärderingar av tillämpningen av dessa uppförandekoder. |
| --- | --- |

b)

att utkast till uppförandekoder på nationell nivå och gemenskapsnivå lämnas till kommissionen tillsammans med eventuella utvärderingar av tillämpningen av dessa uppförandekoder.

Artikel 18

Utvärdering

1.   Tre år efter den dag som anges i artikel 20.1 skall varje medlemsstat lämna en lägesrapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv.

På grundval av lägesrapporterna skall kommissionen sammanställa en rapport om tillämpningen av detta direktiv, som även skall innehålla en utvärdering av effektiviteten i de åtgärder som har vidtagits samt en bedömning av dess inverkan på innovation och utvecklingen av informationssamhället. Rapporten skall lämnas till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Om det är nödvändigt, och mot bakgrund av utvecklingen av gemenskapsrätten, skall rapporten åtföljas av förslag till ändringar i detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna skall bistå kommissionen i arbetet med att sammanställa den rapport som avses i punkt 1 andra stycket.

Artikel 19

Informationsutbyte och kontaktpersoner

För att främja samarbete, inklusive informationsutbyte, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen, skall varje medlemsstat utse en eller flera nationella kontaktpersoner för frågor som rör genomförandet av de åtgärder som anges i detta direktiv. De skall överlämna uppgifter om dessa nationella kontaktpersoner till övriga medlemsstater och till kommissionen.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 20

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (9). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 21

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 22

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg 29 april 2004.

På Europaparlamentets vägnar

P. COX

Ordförande

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EUT C 32, 5.2.2004, s. 15.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 9 mars 2004 (ännu inte offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 26 april 2004.

2

(3)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 1.

3

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EGT L 13, 19.1.2000, s. 12.

5

(6)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

6

(7)  EGT L 122, 17.5.1991, s. 42. Direktivet ändrat genom direktiv 93/98/EEG (EGT L 290, 24.11.1993, s. 9).

7

(8)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

8

(9)  Tjugofyra månader efter antagandet av detta direktiv.

9

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/26

---

Rättelse till rådets direktiv 2004/74/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Direktiv 2004/74/EG skall vara som följer:

RÅDETS DIREKTIV 2004/74/EG

av den 29 april 2004

om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 93 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (3) ersätts, med verkan från och med den 1 januari 2004, rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (4) och rådets direktiv 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (5). I direktiv 2003/96/EG fastställs strukturerna och nivåerna för de skatter som skall tillämpas på energiprodukter och elektricitet. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (3) ersätts, med verkan från och med den 1 januari 2004, rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (4) och rådets direktiv 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (5). I direktiv 2003/96/EG fastställs strukturerna och nivåerna för de skatter som skall tillämpas på energiprodukter och elektricitet.

| (2) | Med beaktande av den relativt låga punktskattenivå som tidigare tillämpats i Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern, den pågående ekonomiska omställningen i dessa medlemsstater, deras relativt låga inkomstnivå samt deras begränsade möjligheter att kompensera denna ytterligare skattebörda genom att sänka andra skatter, finns det risk för att de minimisatser som fastställs i direktiv 2003/96/EG kommer att vålla dessa medlemsstater betydande ekonomiska och sociala svårigheter. Särskilt den prisökning som skulle bli följden av att minimisatserna i direktiv 2003/96/EG tillämpades skulle sannolikt få en negativ inverkan på deras medborgare och ekonomi och skulle exempelvis utgöra en alltför stor belastning för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(2)

Med beaktande av den relativt låga punktskattenivå som tidigare tillämpats i Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern, den pågående ekonomiska omställningen i dessa medlemsstater, deras relativt låga inkomstnivå samt deras begränsade möjligheter att kompensera denna ytterligare skattebörda genom att sänka andra skatter, finns det risk för att de minimisatser som fastställs i direktiv 2003/96/EG kommer att vålla dessa medlemsstater betydande ekonomiska och sociala svårigheter. Särskilt den prisökning som skulle bli följden av att minimisatserna i direktiv 2003/96/EG tillämpades skulle sannolikt få en negativ inverkan på deras medborgare och ekonomi och skulle exempelvis utgöra en alltför stor belastning för små och medelstora företag.

| (3) | Dessa medlemsstater bör därför ges rätt att tillfälligt tillämpa vissa ytterligare skattebefrielser eller skattenedsättningar, under förutsättning att detta inte hindrar den inre marknaden från att fungera tillfredsställande och inte resulterar i snedvridning av konkurrensen. Vidare bör, i överensstämmelse med de principer enligt vilka övergångsperioder ursprungligen beviljades inom ramen för direktiv 2003/96/EG, alla sådana åtgärder utformas så att de inbegriper en stegvis anpassning till de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Dessa medlemsstater bör därför ges rätt att tillfälligt tillämpa vissa ytterligare skattebefrielser eller skattenedsättningar, under förutsättning att detta inte hindrar den inre marknaden från att fungera tillfredsställande och inte resulterar i snedvridning av konkurrensen. Vidare bör, i överensstämmelse med de principer enligt vilka övergångsperioder ursprungligen beviljades inom ramen för direktiv 2003/96/EG, alla sådana åtgärder utformas så att de inbegriper en stegvis anpassning till de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

| (4) | I 2003 års anslutningsfördrag (6) fastställs övergångsordningar beträffande genomförandet av direktiv 92/81/EEG och 92/82/EEG för Polen och Cypern. Anslutningsfördraget omfattar också särskilda åtgärder beträffande vissa energifrågor i Litauen och Estland. Dessa åtgärder bör på ett lämpligt sätt beaktas i samband med beviljandet av särskilda skattebefrielser. |
| --- | --- |

(4)

I 2003 års anslutningsfördrag (6) fastställs övergångsordningar beträffande genomförandet av direktiv 92/81/EEG och 92/82/EEG för Polen och Cypern. Anslutningsfördraget omfattar också särskilda åtgärder beträffande vissa energifrågor i Litauen och Estland. Dessa åtgärder bör på ett lämpligt sätt beaktas i samband med beviljandet av särskilda skattebefrielser.

| (5) | Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av eventuella förfaranden i samband med snedvridning av den inre marknadens funktion, särskilt sådana som genomförs enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget. Direktivet bör inte befria medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 88 i fördraget till kommissionen anmäla alla statliga stödåtgärder som kan komma att vidtas. |
| --- | --- |

(5)

Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av eventuella förfaranden i samband med snedvridning av den inre marknadens funktion, särskilt sådana som genomförs enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget. Direktivet bör inte befria medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 88 i fördraget till kommissionen anmäla alla statliga stödåtgärder som kan komma att vidtas.

| (6) | Vissa bestämmelser i direktiv 2003/96/EG bör förtydligas när det gäller hänvisningar till den övergångsperiod som fastställs i det direktivet. |
| --- | --- |

(6)

Vissa bestämmelser i direktiv 2003/96/EG bör förtydligas när det gäller hänvisningar till den övergångsperiod som fastställs i det direktivet.

| (7) | Direktiv 2003/96/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2003/96/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2003/96/EG ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 18 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall första stycket ersättas med följande: ”Genom undantag från bestämmelserna i detta direktiv ges de medlemsstater som anges i bilaga II härmed tillstånd att fortsätta att tillämpa de skattenedsättningar eller skattebefrielser som anges i den bilagan.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 18 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall första stycket ersättas med följande: ”Genom undantag från bestämmelserna i detta direktiv ges de medlemsstater som anges i bilaga II härmed tillstånd att fortsätta att tillämpa de skattenedsättningar eller skattebefrielser som anges i den bilagan.”

| b) | I punkt 2 skall orden ”i punkterna 3–12” ersättas med orden ”i punkterna 3–13”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 skall orden ”i punkterna 3–12” ersättas med orden ”i punkterna 3–13”.

| 2) | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 18a
  1.   Genom undantag från bestämmelserna i detta direktiv ges de medlemsstater som anges i bilaga III härmed tillstånd att tillämpa de skattenedsättningar eller skattebefrielser som anges i den bilagan.
  Detta tillstånd skall upphöra att gälla den 31 december 2006 eller den dag som anges i bilaga III, om inte rådet dessförinnan omprövar frågan på grundval av ett förslag från kommissionen.
  2.   Utan hinder av de perioder som anges i punkterna 3-11 och förutsatt att detta inte innebär betydande snedvridning av konkurrensen, skall medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna ha rätt till en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2007, särskilt för att inte prisstabiliteten skall äventyras.
  3.   Republiken Tjeckien får fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning för elektricitet, fasta bränslen och naturgas.
  4.   Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 330 euro per 1 000 liter. Skattenivån för dieselbrännolja som används som drivmedel får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter.
  Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter.
  Republiken Estland får tillämpa fullständig skattebefrielse för oljeskiffer fram till och med den 1 januari 2009. Den får vidare fram till och med den 1 januari 2013 tillämpa en nedsatt skattesats för oljeskiffer, förutsatt att skattesatsen från och med den 1 januari 2011 inte är lägre än 50 % än den tillämpliga minimisatsen i gemenskapen.
  Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå till minimiskattenivån för skifferolja som används för fjärrvärme.
  Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att omvandla sitt nuvarande system där elbeskattningen grundas på input till ett system med beskattning grundad på output (förbrukning).
  5.   Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000liter från och med den 1 januari 2008.
  Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 323 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.
  Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå till minimiskattenivån för tung eldningsolja som används för fjärrvärme.
  Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.
  Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol och koks till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för kol och koks får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.
  6.   Republiken Litauen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.
  Republiken Litauen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 323 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.
  7.   Republiken Ungern får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå till de tillämpliga minimiskattenivåerna för elektricitet, naturgas, kol och koks som används för fjärrvärme.
  8.   Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet. Skattenivåerna för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.
  Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 330 euro per 1 000 liter. Skattenivåerna för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 245 euro per1 000 liter.
  Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin och blyhaltig bensin som används som drivmedel till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivåerna för blyfri bensin och blyhaltig bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter respektive 337 euro per 1 000 liter.
  Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella nivå på beskattning av naturgas som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för naturgas får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.
  Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella nivå på beskattning av fasta bränslen till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för de berörda energiprodukterna får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.
  9.   Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per1 000 liter.
  Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2012 för att nå upp till miniminivån på 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.
  Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2008 för att anpassa sin nationella skattenivå för tung eldningsolja till den nya miniminivån på 15 euro per 1 000 kg. Skattenivån för tung eldningsolja får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 13 euro per 1 000 kg.
  Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2012 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol och koks som används för fjärrvärme till den tillämpliga minimiskattenivån.
  Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2012 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol och koks som används för annan uppvärmning än fjärrvärme till de tillämpliga minimiskattenivåerna.
  Republiken Polen får fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning för dieselbrännolja som används för uppvärmning av skolor, daghem och andra offentliga inrättningar, när det gäller verksamhet eller transaktioner som de bedriver i egenskap av offentliga myndigheter.
  Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2006 för att anpassa sitt system för beskattning av elektricitet till gemenskapsramen.
  10.   Republiken Slovenien får under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning för naturgas. Den fullständiga eller partiella skattebefrielsen eller skattenedsättningen får tillämpas fram till maj 2014 eller till dess att den inhemska naturgasandelen av den slutgiltiga förbrukningen uppgår till 25 %, beroende på vilket som inträffar först. Så snart den inhemska naturgasandelen av den slutgiltiga energiförbrukningen uppgår till 20 % skall Slovenien emellertid tillämpa en beskattning med strikt positiva skattesatser som skall öka på årsbasis för att vid utgången av den ovan angivna perioden minst uppgå till minimisatsen.
  11.   Republiken Slovakien får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet och naturgas som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för elektricitet och naturgas som används för uppvärmning får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50% av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.
  Republiken Slovakien får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för fasta bränslen till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för fasta bränslen får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.
  12.   Inom övergångsperioderna skall medlemsstaterna gradvis minska sina respektive avstånd till de nya minimiskattenivåerna. När skillnaden mellan den nationella nivån och miniminivån inte överstiger 3 % av denna miniminivå får den berörda medlemsstaten dock vänta fram till periodens slut med att anpassa sin nationella nivå.” |
| --- | --- |

2)

Följande artikel skall införas:

”Artikel 18a

1.   Genom undantag från bestämmelserna i detta direktiv ges de medlemsstater som anges i bilaga III härmed tillstånd att tillämpa de skattenedsättningar eller skattebefrielser som anges i den bilagan.

Detta tillstånd skall upphöra att gälla den 31 december 2006 eller den dag som anges i bilaga III, om inte rådet dessförinnan omprövar frågan på grundval av ett förslag från kommissionen.

2.   Utan hinder av de perioder som anges i punkterna 3-11 och förutsatt att detta inte innebär betydande snedvridning av konkurrensen, skall medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna ha rätt till en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2007, särskilt för att inte prisstabiliteten skall äventyras.

3.   Republiken Tjeckien får fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning för elektricitet, fasta bränslen och naturgas.

4.   Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 330 euro per 1 000 liter. Skattenivån för dieselbrännolja som används som drivmedel får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter.

Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter.

Republiken Estland får tillämpa fullständig skattebefrielse för oljeskiffer fram till och med den 1 januari 2009. Den får vidare fram till och med den 1 januari 2013 tillämpa en nedsatt skattesats för oljeskiffer, förutsatt att skattesatsen från och med den 1 januari 2011 inte är lägre än 50 % än den tillämpliga minimisatsen i gemenskapen.

Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå till minimiskattenivån för skifferolja som används för fjärrvärme.

Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att omvandla sitt nuvarande system där elbeskattningen grundas på input till ett system med beskattning grundad på output (förbrukning).

5.   Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000liter från och med den 1 januari 2008.

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 323 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå till minimiskattenivån för tung eldningsolja som används för fjärrvärme.

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol och koks till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för kol och koks får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

6.   Republiken Litauen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

Republiken Litauen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 323 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

7.   Republiken Ungern får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå till de tillämpliga minimiskattenivåerna för elektricitet, naturgas, kol och koks som används för fjärrvärme.

8.   Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet. Skattenivåerna för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 330 euro per 1 000 liter. Skattenivåerna för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 245 euro per1 000 liter.

Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin och blyhaltig bensin som används som drivmedel till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivåerna för blyfri bensin och blyhaltig bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter respektive 337 euro per 1 000 liter.

Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella nivå på beskattning av naturgas som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för naturgas får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella nivå på beskattning av fasta bränslen till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för de berörda energiprodukterna får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

9.   Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per1 000 liter.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2012 för att nå upp till miniminivån på 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2008 för att anpassa sin nationella skattenivå för tung eldningsolja till den nya miniminivån på 15 euro per 1 000 kg. Skattenivån för tung eldningsolja får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 13 euro per 1 000 kg.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2012 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol och koks som används för fjärrvärme till den tillämpliga minimiskattenivån.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2012 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol och koks som används för annan uppvärmning än fjärrvärme till de tillämpliga minimiskattenivåerna.

Republiken Polen får fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning för dieselbrännolja som används för uppvärmning av skolor, daghem och andra offentliga inrättningar, när det gäller verksamhet eller transaktioner som de bedriver i egenskap av offentliga myndigheter.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2006 för att anpassa sitt system för beskattning av elektricitet till gemenskapsramen.

10.   Republiken Slovenien får under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning för naturgas. Den fullständiga eller partiella skattebefrielsen eller skattenedsättningen får tillämpas fram till maj 2014 eller till dess att den inhemska naturgasandelen av den slutgiltiga förbrukningen uppgår till 25 %, beroende på vilket som inträffar först. Så snart den inhemska naturgasandelen av den slutgiltiga energiförbrukningen uppgår till 20 % skall Slovenien emellertid tillämpa en beskattning med strikt positiva skattesatser som skall öka på årsbasis för att vid utgången av den ovan angivna perioden minst uppgå till minimisatsen.

11.   Republiken Slovakien får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet och naturgas som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för elektricitet och naturgas som används för uppvärmning får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50% av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Slovakien får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för fasta bränslen till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för fasta bränslen får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

12.   Inom övergångsperioderna skall medlemsstaterna gradvis minska sina respektive avstånd till de nya minimiskattenivåerna. När skillnaden mellan den nationella nivån och miniminivån inte överstiger 3 % av denna miniminivå får den berörda medlemsstaten dock vänta fram till periodens slut med att anpassa sin nationella nivå.”

| 3) | Bilaga III, vars text återfinns i bilagan till det här direktivet, skall läggas till. |
| --- | --- |

3)

Bilaga III, vars text återfinns i bilagan till det här direktivet, skall läggas till.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall sätta ikraft de bestämmelser i lagar och andra förordningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv från och med den 1 maj 2004. De skall genast till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser och en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den 1 maj 2004.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 29 april 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

BILAGA

”BILAGA III

Nedsatta skattesatser och befrielse från skatter enligt artikel 18a.1

| 1. | Lettland







  — | För energiprodukter och elektricitet som används i fordon för lokal kollektivtrafik. |
| --- | --- | --- |

1.

Lettland

—

För energiprodukter och elektricitet som används i fordon för lokal kollektivtrafik.

| 2. | Litauen







  — | För kol, koks och brunkol fram till och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- | --- |

2.

Litauen

—

För kol, koks och brunkol fram till och med den 1 januari 2007.

| — | För naturgas och elektricitet fram till och med den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

—

För naturgas och elektricitet fram till och med den 1 januari 2010.

| — | För orimulsion som används för andra ändamål än produktion av elektricitet eller värme, fram till och med den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

—

För orimulsion som används för andra ändamål än produktion av elektricitet eller värme, fram till och med den 1 januari 2010.

| 3. | Ungern







  — | För kol och koks fram till och med den 1 januari 2009. |
| --- | --- | --- |

3.

Ungern

—

För kol och koks fram till och med den 1 januari 2009.

| 4. | Malta







  — | För sjöfart i privata nöjesfartyg. |
| --- | --- | --- |

4.

Malta

—

För sjöfart i privata nöjesfartyg.

| — | För annan luftfart än sådan som omfattas av artikel 14.1 b i direktiv 2003/96/EG. |
| --- | --- |

—

För annan luftfart än sådan som omfattas av artikel 14.1 b i direktiv 2003/96/EG.

| 5. | Polen







  — | För flygbränsle, bränsle för turbomotorer och motorolja för flygmotorer som av tillverkaren av sådant bränsle säljs på uppdrag av försvarsministeriet eller inrikesministeriet för användning inom luftfartsindustrin, på uppdrag av kontoret för råvarulager för komplettering av statens råvarulager eller på uppdrag av förvaltningsenheterna för ambulansflyg för dessa enheters ändamål. |
| --- | --- | --- |

5.

Polen

—

För flygbränsle, bränsle för turbomotorer och motorolja för flygmotorer som av tillverkaren av sådant bränsle säljs på uppdrag av försvarsministeriet eller inrikesministeriet för användning inom luftfartsindustrin, på uppdrag av kontoret för råvarulager för komplettering av statens råvarulager eller på uppdrag av förvaltningsenheterna för ambulansflyg för dessa enheters ändamål.

| — | För dieselbrännolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik samt för motorolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik som av tillverkaren av sådant bränsle säljs på uppdrag av kontoret för råvarulager för komplettering av statens råvarulager, på uppdrag av försvarsministeriet för användning inom flottan och på uppdrag av inrikesministeriet för användning inom havsteknik. |
| --- | --- |

—

För dieselbrännolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik samt för motorolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik som av tillverkaren av sådant bränsle säljs på uppdrag av kontoret för råvarulager för komplettering av statens råvarulager, på uppdrag av försvarsministeriet för användning inom flottan och på uppdrag av inrikesministeriet för användning inom havsteknik.

| — | För flygbränsle, för bränsle för turbomotorer och för dieselbrännolja för fartygsmotorer och motorer för havsteknik samt för olja för flygmotorer, fartygsmotorer och motorer för havsteknik, vilka säljs av kontoret för råvarulager på uppdrag av försvarsministeriet eller inrikesministeriet.” |
| --- | --- |

—

För flygbränsle, för bränsle för turbomotorer och för dieselbrännolja för fartygsmotorer och motorer för havsteknik samt för olja för flygmotorer, fartygsmotorer och motorer för havsteknik, vilka säljs av kontoret för råvarulager på uppdrag av försvarsministeriet eller inrikesministeriet.”

---

(1)  Yttrandet avgivet den 30 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrandet avgivet den 31 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  EGT L 283, 31.10.2003, s. 51.

3

(4)  EGT L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46).

4

(5)  EGT L 316, 31.10.1992, s. 19. Direktivet ändrat genom direktiv 94/74/EG.

5

(6)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 17.

6

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/31

---

Rättelse till rådets direktiv 2004/75/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för Cypern att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Direktiv 2004/75/EG skall vara som följer:

RÅDETS DIREKTIV 2004/75/EG

av den 29 april 2004

om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för Cypern att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 93 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (3) ersätts, med verkan från och med den 1 januari 2004, rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (4) och rådets direktiv 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (5). I direktiv 2003/96/EG fastställs strukturerna och nivåerna för de skatter som skall tillämpas på energiprodukter och elektricitet. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (3) ersätts, med verkan från och med den 1 januari 2004, rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (4) och rådets direktiv 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (5). I direktiv 2003/96/EG fastställs strukturerna och nivåerna för de skatter som skall tillämpas på energiprodukter och elektricitet.

| (2) | De minimisatser som fastställs genom direktiv 2003/96/EG kommer sannolikt att ge upphov till allvarliga ekonomiska och sociala svårigheter för vissa medlemsstater, däribland Cypern, med tanke på den förhållandevis låga punktskattenivå som tidigare tillämpats, den pågående ekonomiska övergången, ländernas relativt låga inkomstnivåer och deras begränsade förmåga att kompensera denna ytterligare skattebörda genom att minska andra skatter. De prishöjningar som följer av tillämpningen av de minimisatser som fastställs i direktiv 2003/96/EG kommer sannolikt att få negativa verkningar för medborgarna i dessa länder och för de nationella ekonomierna och leda till bland annat en börda som de små och medelstora företagen inte kommer att kunna klara av. |
| --- | --- |

(2)

De minimisatser som fastställs genom direktiv 2003/96/EG kommer sannolikt att ge upphov till allvarliga ekonomiska och sociala svårigheter för vissa medlemsstater, däribland Cypern, med tanke på den förhållandevis låga punktskattenivå som tidigare tillämpats, den pågående ekonomiska övergången, ländernas relativt låga inkomstnivåer och deras begränsade förmåga att kompensera denna ytterligare skattebörda genom att minska andra skatter. De prishöjningar som följer av tillämpningen av de minimisatser som fastställs i direktiv 2003/96/EG kommer sannolikt att få negativa verkningar för medborgarna i dessa länder och för de nationella ekonomierna och leda till bland annat en börda som de små och medelstora företagen inte kommer att kunna klara av.

| (3) | Cypern bör därför tillåtas att tillfälligt tillämpa vissa ytterligare skattebefrielser eller skattenedsättningar, under förutsättning att det inte hindrar den inre marknaden från att fungera tillfredsställande och inte leder till en snedvridning av konkurrensen. Vidare bör, i överensstämmelse med de principer enligt vilka övergångsperioder ursprungligen beviljades inom ramen för direktiv 2003/96/EG, alla sådana åtgärder utformas så, att de medför en gradvis anpassning till de minimisatser som tillämpas i gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Cypern bör därför tillåtas att tillfälligt tillämpa vissa ytterligare skattebefrielser eller skattenedsättningar, under förutsättning att det inte hindrar den inre marknaden från att fungera tillfredsställande och inte leder till en snedvridning av konkurrensen. Vidare bör, i överensstämmelse med de principer enligt vilka övergångsperioder ursprungligen beviljades inom ramen för direktiv 2003/96/EG, alla sådana åtgärder utformas så, att de medför en gradvis anpassning till de minimisatser som tillämpas i gemenskapen.

| (4) | Detta direktiv påverkar inte resultatet av eventuella förfaranden som genomförs på grund av snedvridning av den inre marknadens funktion, särskilt sådana som genomförs enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget. Direktivet befriar inte medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 88 i fördraget till kommissionen anmäla alla statliga stödåtgärder som kan komma att vidtas. |
| --- | --- |

(4)

Detta direktiv påverkar inte resultatet av eventuella förfaranden som genomförs på grund av snedvridning av den inre marknadens funktion, särskilt sådana som genomförs enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget. Direktivet befriar inte medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 88 i fördraget till kommissionen anmäla alla statliga stödåtgärder som kan komma att vidtas.

| (5) | Lydelsen i artikel 30 i direktiv 2003/96/EG bör förtydligas. |
| --- | --- |

(5)

Lydelsen i artikel 30 i direktiv 2003/96/EG bör förtydligas.

| (6) | Bestämmelserna i detta direktiv måste tillämpas från och med dagen för de nya medlemsstaternas anslutning. Det är, med hänsyn till hur brådskande frågan är, berättigat att göra ett undantag från den sexveckorsperiod som föreskrivs i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelserna i detta direktiv måste tillämpas från och med dagen för de nya medlemsstaternas anslutning. Det är, med hänsyn till hur brådskande frågan är, berättigat att göra ett undantag från den sexveckorsperiod som föreskrivs i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen.

| (7) | Direktiv 2003/96/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2003/96/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2003/96/EG ändras på följande sätt:

| 1) | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 18b
  1.   Utan hinder av de perioder som fastställs i punkt 2, och förutsatt att detta inte innebär en betydande snedvridning av konkurrensen, skall medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna ha rätt till en övergångsperiod fram till den 1 januari 2007, särskilt för att inte prisstabiliteten skall äventyras.
  2.   Republiken Cypern får tillämpa en övergångsperiod fram till den 1 januari 2008 i syfte att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till den 1 januari 2010 i syfte att uppnå nivån på 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel skall emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004.
  Republiken Cypern får tillämpa en övergångsperiod fram till den 1 januari 2010 i syfte att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004.
  3.   Inom de övergångsperioder som fastställts skall medlemsstaterna gradvis minska sina respektive avstånd till de nya minimiskattenivåerna. När skillnaden mellan den nationella nivån och miniminivån inte överstiger 3 % av denna miniminivå får den berörda medlemsstaten dock vänta fram till periodens slut med att anpassa sin nationella nivå.” |
| --- | --- |

1)

Följande artikel skall införas:

”Artikel 18b

1.   Utan hinder av de perioder som fastställs i punkt 2, och förutsatt att detta inte innebär en betydande snedvridning av konkurrensen, skall medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna ha rätt till en övergångsperiod fram till den 1 januari 2007, särskilt för att inte prisstabiliteten skall äventyras.

2.   Republiken Cypern får tillämpa en övergångsperiod fram till den 1 januari 2008 i syfte att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till den 1 januari 2010 i syfte att uppnå nivån på 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel skall emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004.

Republiken Cypern får tillämpa en övergångsperiod fram till den 1 januari 2010 i syfte att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004.

3.   Inom de övergångsperioder som fastställts skall medlemsstaterna gradvis minska sina respektive avstånd till de nya minimiskattenivåerna. När skillnaden mellan den nationella nivån och miniminivån inte överstiger 3 % av denna miniminivå får den berörda medlemsstaten dock vänta fram till periodens slut med att anpassa sin nationella nivå.”

| 2) | I artikel 30 skall följande stycke läggas till:
  ”Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses som hänvisningar till detta direktiv.” |
| --- | --- |

2)

I artikel 30 skall följande stycke läggas till:

”Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses som hänvisningar till detta direktiv.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv från och med den dag då detta direktiv träder i kraft. De skall genast till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser och en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft under förutsättning att anslutningsfördraget för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien träder i kraft och då samtidigt med detta. Det skall införlivas av medlemsstaterna i deras nationella lagstiftning med verkan från samma datum. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg 29 april 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 20 april 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrandet avgivet den 31 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

3

(4)  EGT L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/96/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46).

4

(5)  EGT L 316, 31.10.1992, s. 19. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/96/EG.

5

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/33

---

Rättelse till rådets direktiv 2004/76/EG av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2003/49/EG vad gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa övergångsperioder när det gäller tillämpningen av ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Direktiv 2004/76/EG skall vara som följer:

RÅDETS DIREKTIV 2004/76/EG

av den 29 april 2004

om ändring av direktiv 2003/49/EG vad gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa övergångsperioder när det gäller tillämpningen av ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 94 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | I rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (3) föreskrivs att beskattningen av betalningar av räntor och royalties i den medlemsstat där de uppstår skall avskaffas men också att det skall säkerställas att dessa betalningar beskattas en gång i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(1)

I rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (3) föreskrivs att beskattningen av betalningar av räntor och royalties i den medlemsstat där de uppstår skall avskaffas men också att det skall säkerställas att dessa betalningar beskattas en gång i en medlemsstat.

| (2) | Tillämpningen av direktiv 2003/49/EG kan leda till budgetproblem för Lettland, Litauen, Polen, Slovakien och Tjeckien med tanke på de källskattesatser som tillämpas enligt nationell lagstiftning och på grundval av skatteavtal beträffande inkomst och kapital och intäkter inom ramen för dessa. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningen av direktiv 2003/49/EG kan leda till budgetproblem för Lettland, Litauen, Polen, Slovakien och Tjeckien med tanke på de källskattesatser som tillämpas enligt nationell lagstiftning och på grundval av skatteavtal beträffande inkomst och kapital och intäkter inom ramen för dessa.

| (3) | Dessa anslutande stater bör därför tillåtas att tillfälligt, intill den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (4), inte tillämpa vissa bestämmelser i direktiv 2003/49/EG, vad beträffar Lettland och Litauen, gällande räntor och royalties, och vad beträffar Polen, Slovakien och Tjeckien, endast gällande royalties. |
| --- | --- |

(3)

Dessa anslutande stater bör därför tillåtas att tillfälligt, intill den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (4), inte tillämpa vissa bestämmelser i direktiv 2003/49/EG, vad beträffar Lettland och Litauen, gällande räntor och royalties, och vad beträffar Polen, Slovakien och Tjeckien, endast gällande royalties.

| (4) | Den åtgärd som föreskrivs i detta direktiv är inte en anpassning i den mening som avses i artikel 57 i 2003 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(4)

Den åtgärd som föreskrivs i detta direktiv är inte en anpassning i den mening som avses i artikel 57 i 2003 års anslutningsakt.

| (5) | Eftersom medlemsstaterna är skyldiga att bevilja nedsättning för skatt som tagits ut på räntor och royalties är det nödvändigt att detta direktiv införlivas senast samma dag som 2003 års anslutningsakt träder i kraft. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom medlemsstaterna är skyldiga att bevilja nedsättning för skatt som tagits ut på räntor och royalties är det nödvändigt att detta direktiv införlivas senast samma dag som 2003 års anslutningsakt träder i kraft.

| (6) | Bestämmelserna i detta direktiv måste tillämpas från och med anslutningsdagen för de nya medlemsstaterna. Sakens brådskande natur berättigar ett undantag till den sexveckorsperiod som avses i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelserna i detta direktiv måste tillämpas från och med anslutningsdagen för de nya medlemsstaterna. Sakens brådskande natur berättigar ett undantag till den sexveckorsperiod som avses i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 6 i direktiv 2003/49/EG ändras härmed på följande sätt:

| 1) | Titeln skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

1)

Titeln skall ersättas med följande:

| 2) | Punkterna 1, 2 och 3 skall ersättas med följande:
  ”1.   Grekland, Lettland, Polen och Portugal skall tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1 förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (5). Under en övergångsperiod om åtta år med början nyss nämnda datum får skattesatsen på betalningar av räntor och royalties till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 % under de fyra första åren och 5 % under de fyra sista åren.
  Litauen skall tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1 förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i direktiv 2003/48/EG. Under en övergångsperiod om sex år med början ovannämnda datum får skattesatsen på betalningar av royalties till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 %. Under de fyra första åren av den sex år långa övergångsperioden får skattesatsen på betalningar av räntor till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat, inte överstiga 10 % och under de därpå följande åren får den inte överstiga 5 %.
  Spanien och Tjeckien skall tillåtas att, endast vad gäller royalties, inte tillämpa artikel 1 förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i direktiv 2003/48/EG. Under en övergångsperiod om sex år med början ovannämnda datum får skattesatsen på betalningar av royalties till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 %. Slovakien skall tillåtas att, endast vad gäller royalties, inte tillämpa artikel 1 under en övergångsperiod om två år som börjar löpa den 1 maj 2004.
  För tillämpningen av dessa övergångsregler gäller emellertid att om det i mellan Tjeckien, Grekland, Spanien, Lettland, Litauen, Polen, Portugal eller Slovakien och andra medlemsstater ingångna bilaterala avtal föreskrivs en lägre skattesats än dem som avses i första, andra och tredje styckena, skall denna lägre skattesats även fortsättningsvis tillämpas. Före utgången av någon av de övergångsperioder som anges i denna artikel får rådet enhälligt, på förslag av kommissionen, besluta om en eventuell förlängning av nämnda övergångsperioder.
  2.   Om ett bolag i en medlemsstat, eller ett fast driftställe beläget i den medlemsstaten och tillhörande ett bolag i en medlemsstat:






  — | erhåller räntor eller royalties från ett närstående bolag i Grekland, Lettland, Litauen, Polen eller Portugal, |
| --- | --- | --- |

2)

Punkterna 1, 2 och 3 skall ersättas med följande:

”1.   Grekland, Lettland, Polen och Portugal skall tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1 förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (5). Under en övergångsperiod om åtta år med början nyss nämnda datum får skattesatsen på betalningar av räntor och royalties till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 % under de fyra första åren och 5 % under de fyra sista åren.

Litauen skall tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1 förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i direktiv 2003/48/EG. Under en övergångsperiod om sex år med början ovannämnda datum får skattesatsen på betalningar av royalties till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 %. Under de fyra första åren av den sex år långa övergångsperioden får skattesatsen på betalningar av räntor till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat, inte överstiga 10 % och under de därpå följande åren får den inte överstiga 5 %.

Spanien och Tjeckien skall tillåtas att, endast vad gäller royalties, inte tillämpa artikel 1 förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i direktiv 2003/48/EG. Under en övergångsperiod om sex år med början ovannämnda datum får skattesatsen på betalningar av royalties till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 %. Slovakien skall tillåtas att, endast vad gäller royalties, inte tillämpa artikel 1 under en övergångsperiod om två år som börjar löpa den 1 maj 2004.

För tillämpningen av dessa övergångsregler gäller emellertid att om det i mellan Tjeckien, Grekland, Spanien, Lettland, Litauen, Polen, Portugal eller Slovakien och andra medlemsstater ingångna bilaterala avtal föreskrivs en lägre skattesats än dem som avses i första, andra och tredje styckena, skall denna lägre skattesats även fortsättningsvis tillämpas. Före utgången av någon av de övergångsperioder som anges i denna artikel får rådet enhälligt, på förslag av kommissionen, besluta om en eventuell förlängning av nämnda övergångsperioder.

2.   Om ett bolag i en medlemsstat, eller ett fast driftställe beläget i den medlemsstaten och tillhörande ett bolag i en medlemsstat:

—

erhåller räntor eller royalties från ett närstående bolag i Grekland, Lettland, Litauen, Polen eller Portugal,

| — | erhåller royalties från ett närstående bolag i Tjeckien, Spanien eller Slovakien, |
| --- | --- |

—

erhåller royalties från ett närstående bolag i Tjeckien, Spanien eller Slovakien,

| — | erhåller räntor eller royalties från ett fast driftställe beläget i Grekland, Lettland, Litauen, Polen eller Portugal och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, eller |
| --- | --- |

—

erhåller räntor eller royalties från ett fast driftställe beläget i Grekland, Lettland, Litauen, Polen eller Portugal och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, eller

| — | erhåller royalties från ett fast driftställe beläget i Tjeckien, Spanien eller Slovakien och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, |
| --- | --- |

—

erhåller royalties från ett fast driftställe beläget i Tjeckien, Spanien eller Slovakien och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat,

skall den förstnämnda medlemsstaten medge en nedsättning, motsvarande den skatt som betalats i Tjeckien, Grekland, Spanien, Lettland, Litauen, Polen, Portugal eller Slovakien på denna inkomst i enlighet med punkt 1, av inkomstskatten för det bolag eller fasta driftställe som erhöll denna inkomst.

3.   Den nedsättning som föreskrivs i punkt 2 behöver inte överstiga det lägsta av följande belopp, nämligen:

| a) | den skatt som skall erläggas i Tjeckien, Grekland, Spanien, Lettland, Litauen, Polen, Portugal eller Slovakien på denna inkomst på grundval av punkt 1,
  eller |
| --- | --- |

a)

den skatt som skall erläggas i Tjeckien, Grekland, Spanien, Lettland, Litauen, Polen, Portugal eller Slovakien på denna inkomst på grundval av punkt 1,

eller

| b) | den del av den före nedsättningen beräknade inkomstskatt som skall betalas av det bolag eller fasta driftställe som erhöll betalningarna av räntor eller royalties, och som kan hänföras till betalningarna i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där bolaget har hemvist eller det fasta driftstället är beläget. |
| --- | --- |

b)

den del av den före nedsättningen beräknade inkomstskatt som skall betalas av det bolag eller fasta driftställe som erhöll betalningarna av räntor eller royalties, och som kan hänföras till betalningarna i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där bolaget har hemvist eller det fasta driftstället är beläget.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv från och med dagen för dess ikraftträdande. De skall genast överlämna texten till de bestämmelserna till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för de bestämmelserna och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft under förutsättning att anslutningsfördraget för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien träder i kraft och då samtidigt med det fördraget.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 29 april 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 21 april 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrandet avgivet den 28 april 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  EUT L 157, 26.6.2003, s. 49.

3

(4)  EUT L 157, 26.6.2003, s. 38.

4

(5)  EUT L 157, 26.6.2003, s. 38.”

5

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/36

---

Rättelse till rådets beslut 2004/465/EG av den 29 april 2004 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Beslut 2004/465/EG skall vara som följer:

RÅDETS BESLUT

av den 29 april 2004

om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll

(2004/465/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15) | I den gemensamma fiskeripolitiken fastställs allmänna bestämmelser för bevarande, förvaltning och ansvarsfullt utnyttjande samt för beredning och saluföring av levande akvatiska organismer.Specifika mål och bestämmelser fastställs särskilt i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (2).Det är i första hand medlemsstaternas ansvar att se till att verksamhet som utförs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken uppfyller dessa bestämmelser.Medlemsstaterna bör ha erforderliga personella och ekonomiska resurser för att fullgöra sitt ansvar att kontrollera fiskeverksamheten och se till att den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser följs.I förordning (EG) nr 2371/2002 framhålls behovet att ytterligare förbättra kontrollen av fiskeverksamhet för att med alla medel kunna bekämpa illegalt och odeklarerat fiske inom och utanför gemenskapens vatten. Där anges teknik för fjärrövervakning som ett redskap för att bättre nå kontrollmålen i den gemensamma fiskeripolitiken, och kravet på fjärrövervakning med hjälp av fartygsövervakningssystem utvidgas till alla fartyg längre än 15 meter.Från och med datum för anslutningen kommer den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser att gälla för nya medlemsstater, vilka skall kunna uppfylla alla de krav som anges i gemenskapslagstiftningen, bland annat på kontrollområdet. De nya medlemsstaterna bör ges de medel som behövs för att de skall kunna fullgöra sina skyldigheter.Gemenskapen har beviljat ekonomiskt stöd till medlemsstaterna sedan 1990 för att göra kontrollerna mer effektiva och verkningsfulla och i synnerhet för att införa och bygga ut teknik för fjärrövervakning och IT-nätverk, höja personalens kunskaper och utrusta behöriga myndigheter med patrullfartyg och övervakningsflygplan.Det nuvarande stödordningen enligt rådets beslut 2001/431/EG av den 28 maj 2001 om bidrag från gemenskapen till vissa av medlemsstaternas utgifter för att genomföra systemen för kontroll, inspektion och övervakning inom den gemensamma fiskeripolitiken (3) upphörde att gälla vid utgången av 2003. Det finns dock tecken som tyder på att medlemsstaternas resurser fortfarande är otillräckliga.Det är av största vikt att säkerställa att den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser efterlevs i hela gemenskapen. Vissa av dem som är inblandade i de administrativa och straffrättsliga förfarandena tycks inte alltid vara helt medvetna om behovet att tillämpa påföljder som är avskräckande så att överutnyttjande av fiskbestånd undviks. Därför behövs åtgärder som riktar uppmärksamheten på detta problem.I förordning (EG) nr 2371/2002 understryks behovet av bättre samarbete och samordning mellan medlemsstaterna och med kommissionen för att stärka kontrollen och motverka beteenden som strider mot den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. En organisation för samarbete inom och samordning av kontrollverksamheten och av hjälpmedel för kontrolländamål förväntas vara i drift 2006.Därför bör fortsatt ekonomiskt stöd till medlemsstaterna lämnas fram till dess. Gemenskapens medel måste fördelas effektivt så att identifierade brister kan avhjälpas. Medlen bör användas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.Ett finansiellt referensbelopp enligt punkt 34 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4) införs i detta beslut för hela den tid då ekonomiskt stöd skall lämnas, utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt fördraget.Medlemsstaterna bör, varje år under hela den period som omfattas av detta beslut och av beslut 2001/431/EG, göra en bedömning av sina program och av hur kontroll, inspektion och övervakning påverkar deras utgifter.Övergångsåtgärder bör fastställas för ansökningar om ersättning för utgifter på grundval av beslut 2001/431/EG.För att säkerställa kontinuiteten med beslut 2001/431/EG bör detta beslut gälla från den 1 januari 2004. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)

I den gemensamma fiskeripolitiken fastställs allmänna bestämmelser för bevarande, förvaltning och ansvarsfullt utnyttjande samt för beredning och saluföring av levande akvatiska organismer.Specifika mål och bestämmelser fastställs särskilt i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (2).Det är i första hand medlemsstaternas ansvar att se till att verksamhet som utförs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken uppfyller dessa bestämmelser.Medlemsstaterna bör ha erforderliga personella och ekonomiska resurser för att fullgöra sitt ansvar att kontrollera fiskeverksamheten och se till att den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser följs.I förordning (EG) nr 2371/2002 framhålls behovet att ytterligare förbättra kontrollen av fiskeverksamhet för att med alla medel kunna bekämpa illegalt och odeklarerat fiske inom och utanför gemenskapens vatten. Där anges teknik för fjärrövervakning som ett redskap för att bättre nå kontrollmålen i den gemensamma fiskeripolitiken, och kravet på fjärrövervakning med hjälp av fartygsövervakningssystem utvidgas till alla fartyg längre än 15 meter.Från och med datum för anslutningen kommer den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser att gälla för nya medlemsstater, vilka skall kunna uppfylla alla de krav som anges i gemenskapslagstiftningen, bland annat på kontrollområdet. De nya medlemsstaterna bör ges de medel som behövs för att de skall kunna fullgöra sina skyldigheter.Gemenskapen har beviljat ekonomiskt stöd till medlemsstaterna sedan 1990 för att göra kontrollerna mer effektiva och verkningsfulla och i synnerhet för att införa och bygga ut teknik för fjärrövervakning och IT-nätverk, höja personalens kunskaper och utrusta behöriga myndigheter med patrullfartyg och övervakningsflygplan.Det nuvarande stödordningen enligt rådets beslut 2001/431/EG av den 28 maj 2001 om bidrag från gemenskapen till vissa av medlemsstaternas utgifter för att genomföra systemen för kontroll, inspektion och övervakning inom den gemensamma fiskeripolitiken (3) upphörde att gälla vid utgången av 2003. Det finns dock tecken som tyder på att medlemsstaternas resurser fortfarande är otillräckliga.Det är av största vikt att säkerställa att den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser efterlevs i hela gemenskapen. Vissa av dem som är inblandade i de administrativa och straffrättsliga förfarandena tycks inte alltid vara helt medvetna om behovet att tillämpa påföljder som är avskräckande så att överutnyttjande av fiskbestånd undviks. Därför behövs åtgärder som riktar uppmärksamheten på detta problem.I förordning (EG) nr 2371/2002 understryks behovet av bättre samarbete och samordning mellan medlemsstaterna och med kommissionen för att stärka kontrollen och motverka beteenden som strider mot den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. En organisation för samarbete inom och samordning av kontrollverksamheten och av hjälpmedel för kontrolländamål förväntas vara i drift 2006.Därför bör fortsatt ekonomiskt stöd till medlemsstaterna lämnas fram till dess. Gemenskapens medel måste fördelas effektivt så att identifierade brister kan avhjälpas. Medlen bör användas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.Ett finansiellt referensbelopp enligt punkt 34 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4) införs i detta beslut för hela den tid då ekonomiskt stöd skall lämnas, utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt fördraget.Medlemsstaterna bör, varje år under hela den period som omfattas av detta beslut och av beslut 2001/431/EG, göra en bedömning av sina program och av hur kontroll, inspektion och övervakning påverkar deras utgifter.Övergångsåtgärder bör fastställas för ansökningar om ersättning för utgifter på grundval av beslut 2001/431/EG.För att säkerställa kontinuiteten med beslut 2001/431/EG bör detta beslut gälla från den 1 januari 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta beslut fastställs villkoren för beviljande av ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaterna för deras program för fiskerikontroll.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

| 1. | ekonomiskt bidrag: ett ekonomiskt bidrag som utbetalas av kommissionen till en medlemsstat enligt detta beslut, |
| --- | --- |

1.

ekonomiskt bidrag: ett ekonomiskt bidrag som utbetalas av kommissionen till en medlemsstat enligt detta beslut,

| 2. | program för fiskerikontroll: ett program som utformas av en medlemsstat för kontroll, inspektion och övervakning på områden som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken i enlighet med förordning (EG) nr 2371/2002, |
| --- | --- |

2.

program för fiskerikontroll: ett program som utformas av en medlemsstat för kontroll, inspektion och övervakning på områden som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken i enlighet med förordning (EG) nr 2371/2002,

| 3. | ny medlemsstat: ett land som ansluter sig till gemenskapen den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

3.

ny medlemsstat: ett land som ansluter sig till gemenskapen den 1 maj 2004.

Artikel 3

Årliga program för fiskerikontroll

1.   Medlemsstater som önskar erhålla ett ekonomiskt bidrag skall översända ett årligt program för fiskerikontroll till kommissionen med följande innehåll:

| a) | Programmets mål. |
| --- | --- |

a)

Programmets mål.

| b) | Tillgängliga personalresurser. |
| --- | --- |

b)

Tillgängliga personalresurser.

| c) | Tillgängliga ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

c)

Tillgängliga ekonomiska resurser.

| d) | Tillgängligt antal fartyg och flygplan. |
| --- | --- |

d)

Tillgängligt antal fartyg och flygplan.

| e) | En förteckning över projekt för vilka ett ekonomiskt bidrag söks. |
| --- | --- |

e)

En förteckning över projekt för vilka ett ekonomiskt bidrag söks.

| f) | Planerade totala utgifter för att genomföra projekten. |
| --- | --- |

f)

Planerade totala utgifter för att genomföra projekten.

| g) | En tidsplan som anger när varje projekt skall vara avslutat. |
| --- | --- |

g)

En tidsplan som anger när varje projekt skall vara avslutat.

| h) | En förteckning över indikatorer som skall användas för att bedöma programmets effektivitet. |
| --- | --- |

h)

En förteckning över indikatorer som skall användas för att bedöma programmets effektivitet.

2.   Alla medlemsstater skall lämna in sitt program för fiskerikontroll för 2004 senast den 1 juni 2004 och för 2005 den 31 januari 2005.

3.   Närmare bestämmelser om innehållet i programmet för fiskerikontroll anges i del A i bilaga I.

Artikel 4

Åtgärder som omfattas

1.   Projekt för vilka ett ekonomiskt bidrag söks skall beröra en eller flera av följande åtgärder:

| a) | Inköp och installation av datorteknik och tekniskt stöd för denna samt upprättande av IT-nätverk för att möjliggöra effektivt och säkert datautbyte i samband med kontroll, inspektion och övervakning av fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Inköp och installation av datorteknik och tekniskt stöd för denna samt upprättande av IT-nätverk för att möjliggöra effektivt och säkert datautbyte i samband med kontroll, inspektion och övervakning av fiskeverksamhet.

| b) | Inköp och installation av följande utrustning på fiskefartyg:






  i) | Elektroniska instrument för lokalisering som gör att ett centrum för fiskerikontroll kan övervaka fartyg på avstånd med hjälp av ett fartygsövervakningssystem (VMS). |
| --- | --- | --- |

b)

Inköp och installation av följande utrustning på fiskefartyg:

i)

Elektroniska instrument för lokalisering som gör att ett centrum för fiskerikontroll kan övervaka fartyg på avstånd med hjälp av ett fartygsövervakningssystem (VMS).

| ii) | Elektroniska instrument för registrering och rapportering som möjliggör dataöverföring från fartyget. |
| --- | --- |

ii)

Elektroniska instrument för registrering och rapportering som möjliggör dataöverföring från fartyget.

| c) | Pilotprojekt som gäller ny teknik för kontroll av fiskeverksamhet och införande av sådan ny teknik. |
| --- | --- |

c)

Pilotprojekt som gäller ny teknik för kontroll av fiskeverksamhet och införande av sådan ny teknik.

| d) | Utbildnings- och utbytesprogram för offentliganställda tjänstemän som ansvarar för kontroll, inspektion och övervakning på fiskeområdet. |
| --- | --- |

d)

Utbildnings- och utbytesprogram för offentliganställda tjänstemän som ansvarar för kontroll, inspektion och övervakning på fiskeområdet.

| e) | Genomförande av pilotprogram för inspektion och observatörer. |
| --- | --- |

e)

Genomförande av pilotprogram för inspektion och observatörer.

| f) | Kostnadsnyttoanalys och bedömning av de behöriga myndigheternas totala utgifter för kontroll, inspektion och övervakning av fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

f)

Kostnadsnyttoanalys och bedömning av de behöriga myndigheternas totala utgifter för kontroll, inspektion och övervakning av fiskeverksamhet.

| g) | Initiativ omfattande seminarier och mediaverktyg som syftar till att ge fiskare och andra aktörer, såsom inspektörer, allmänna åklagare och domare samt allmänheten en större medvetenhet om behovet av att bekämpa oansvarigt och illegalt fiske och om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. |
| --- | --- |

g)

Initiativ omfattande seminarier och mediaverktyg som syftar till att ge fiskare och andra aktörer, såsom inspektörer, allmänna åklagare och domare samt allmänheten en större medvetenhet om behovet av att bekämpa oansvarigt och illegalt fiske och om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser.

| h) | Inköp och modernisering av fartyg och luftfartyg som används för inspektion och övervakning av fiskeverksamhet av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

h)

Inköp och modernisering av fartyg och luftfartyg som används för inspektion och övervakning av fiskeverksamhet av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

2.   Närmare bestämmelser om de åtgärder som omfattas anges i del B i bilaga I.

Artikel 5

Gemenskapens anslag

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de åtgärder som får ekonomiskt stöd under perioden 2004–2005 skall vara 70 miljoner euro. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

2.   I beslutet om beviljande av ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen enligt artikel 6 skall kommissionen prioritera de åtgärder som den bedömer vara mest lämpliga för att öka effektiviteten i kontroll-, inspektions- och övervakningsverksamheten, samtidigt som hänsyn tas till på vilket sätt medlemsstaterna har genomfört redan godkända program.

Artikel 6

Beslut om ekonomiskt bidrag

1.   På grundval av de program för fiskerikontroll som lämnas in av medlemsstaterna skall ett beslut fattas varje år i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002. I beslutet skall följande fastställas:

| a) | Totalbelopp för det ekonomiska bidrag som skall beviljas varje medlemsstat för de åtgärder som avses i artikel 4. |
| --- | --- |

a)

Totalbelopp för det ekonomiska bidrag som skall beviljas varje medlemsstat för de åtgärder som avses i artikel 4.

| b) | Stödnivå för det ekonomiska bidraget. |
| --- | --- |

b)

Stödnivå för det ekonomiska bidraget.

| c) | Eventuella villkor för det ekonomiska bidraget. |
| --- | --- |

c)

Eventuella villkor för det ekonomiska bidraget.

2.   Stödnivån för det ekonomiska bidraget får inte överskrida 50 % av de stödberättigande utgifterna. Dock gäller att

| a) | för de åtgärder som avses i artikel 4.1 b får kommissionen besluta att bevilja en klumpsumma per instrument för lokalisering av fartyg eller för ett instrument som möjliggör elektronisk registrering och rapportering av data, |
| --- | --- |

a)

för de åtgärder som avses i artikel 4.1 b får kommissionen besluta att bevilja en klumpsumma per instrument för lokalisering av fartyg eller för ett instrument som möjliggör elektronisk registrering och rapportering av data,

| b) | för de åtgärder som avses i artikel 4.1 c och g får kommissionen besluta om en stödnivå som är högre än 50 % av de stödberättigande utgifterna, |
| --- | --- |

b)

för de åtgärder som avses i artikel 4.1 c och g får kommissionen besluta om en stödnivå som är högre än 50 % av de stödberättigande utgifterna,

| c) | för de åtgärder som avses i artikel 4.1 h får stödnivån av de stödberättigande utgifterna inte överskrida 50 % för de nya medlemsstaterna och inte 25 % för de nuvarande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

för de åtgärder som avses i artikel 4.1 h får stödnivån av de stödberättigande utgifterna inte överskrida 50 % för de nya medlemsstaterna och inte 25 % för de nuvarande medlemsstaterna.

Artikel 7

Förskott

Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja ett förskott på högst 50 % av det ekonomiska bidraget för ett år. Förskottsbeloppet skall dras av från totalbeloppet vid den slutliga utbetalningen av det ekonomiska bidraget till denna medlemsstat.

Om ett bindande åtagande inte görs av den behöriga myndigheten inom den period som fastställs i artikel 8 skall varje beviljat förskott genast återbetalas.

Artikel 8

Utgiftsåtagande

Varje medlemsstat skall göra rättsliga och budgetmässiga åtaganden inom tolv månader efter utgången av det år då det beslut meddelades som avses i artikel 6.

Artikel 9

Genomförande av projekt

1.   Projekt skall inledas i enlighet med den tidsplan som fastställs i det årliga programmet för fiskerikontroll och i alla händelser senast ett år efter det datum då åtagandet görs.

2.   Projekten skall avslutas i enlighet med tidsplanen.

Artikel 10

Projekt som inte genomförs

Om en medlemsstat beslutar att helt eller delvis avstå från att genomföra projekt för vilka ekonomiskt bidrag har beviljats, skall den omedelbart informera kommissionen och uppge vilka följder detta får för medlemsstatens program för fiskerikontroll.

Artikel 11

Stödberättigande utgifter

1.   För att berättiga till ersättning skall utgifterna

| a) | vara förutsedda i programmet för fiskerikontroll, |
| --- | --- |

a)

vara förutsedda i programmet för fiskerikontroll,

| b) | hänföra sig de åtgärder som avses i artikel 4, |
| --- | --- |

b)

hänföra sig de åtgärder som avses i artikel 4,

| c) | röra projekt med en kostnad som överskrider 40 000 euro för åtgärder som avses i artikel 4.1 d och g, |
| --- | --- |

c)

röra projekt med en kostnad som överskrider 40 000 euro för åtgärder som avses i artikel 4.1 d och g,

| d) | härröra från de rättsliga och budgetmässiga åtaganden som görs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 8, |
| --- | --- |

d)

härröra från de rättsliga och budgetmässiga åtaganden som görs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 8,

| e) | röra projekt som genomförs i enlighet med artikel 9. |
| --- | --- |

e)

röra projekt som genomförs i enlighet med artikel 9.

2.   Mervärdesskatt (moms) skall inte vara ersättningsberättigande.

3.   Utgifter för projekt som får annat gemenskapsstöd skall inte vara ersättningsberättigande.

4.   För de nya medlemsstaterna skall utgifter som uppstått från och med den 1 januari 2004 vara ersättningsberättigande under förutsättning att de villkor som anges i detta beslut och i det beslut som avses i artikel 6 är uppfyllda.

Artikel 12

Ansökan om ersättning

1.   Medlemsstaterna skall lämna in sina ansökningar om ersättning för utgifter till kommissionen inom nio månader efter det datum då utgiften uppstod. Ansökan skall avse belopp på minst 20 000 euro. Ansökan om belopp under 20 000 euro skall inte behandlas, om den inte är välgrundad.

Närmare bestämmelser om innehållet i ansökan om ersättning anges i del C i bilaga I.

2.   Ansökan för projekt som inte har slutförts i enlighet med den tidsplan som avses i artikel 3.1 g kan tas emot endast om det finns en välgrundad förklaring till förseningen. Om ansökan inte godtas kan gemenskapens anslag dras tillbaka. I alla händelser skall gemenskapens anslag i samband med detta beslut dras tillbaka senast den 31 december 2008.

3.   Vid ansökan om ersättning skall medlemsstaterna kontrollera och intyga att utgifterna har uppstått i enlighet med de villkor som fastställs i detta beslut och i det beslut som avses i artikel 6 och i enlighet med bestämmelserna om tilldelning av offentliga kontrakt. Ansökan skall innehålla en deklaration avseende de överförda räkenskapernas riktighet och sanningshalt, i enlighet med formuläret i bilaga II.

4.   Om kommissionen anser att ansökan inte uppfyller de villkor som avses i punkt 3 skall kommissionen uppmana medlemsstaten att meddela sina synpunkter i frågan. Om granskningen visar att villkoren inte är uppfyllda skall kommissionen vägra att ersätta hela eller en del av den aktuella utgiften och i tillämpliga fall begära återbetalning av förskottsutbetalningar.

Artikel 13

Valuta

I program för fiskerikontroll, ansökan om ersättning för utgifter och ansökan om utbetalning av förskott skall alla belopp vara uttryckta i euro.

Medlemsstater som inte deltar i den ekonomiska och monetära unionens tredje steg skall ange vilken växelkurs som används.

Ersättning kommer att lämnas i euro till den kurs som gäller den månad då ansökan kommer in till kommissionen.

Artikel 14

Information

Medlemsstaterna skall förse kommissionen och revisionsrätten med all begärd information som rör genomförandet av detta beslut och det beslut som avses i artikel 6.

De skall hålla styrkande handlingar tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten i minst fem år från och med det datum då ersättningen utbetalas.

Artikel 15

Kontroller

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av kontroller som medlemsstaterna utför i enlighet med nationella lagar och andra författningar får tjänstemän från kommissionen och revisionsrätten utföra kontroller på plats av projekt som får ekonomiskt bidrag.

Kommissionen kan också begära att den berörda medlemsstaten utför kontroller på plats av projekt som får ekonomiskt bidrag. Tjänstemän från kommissionen och revisionsrätten får delta i sådana kontroller.

2.   Om kommissionen anser att gemenskapens medel inte har använts i enlighet med de villkor som föreskrivs i detta beslut eller i det beslut som avses i artikel 6 skall den informera den berörda medlemsstaten. Om bedömningen inte tillbakavisas skall kommissionen minska eller dra tillbaka det ekonomiska bidraget till det aktuella projektet. Alla oberättigade belopp skall återbetalas till kommissionen med ränta.

Artikel 16

Rapporter från medlemsstaterna

Medlemsstaterna skall till kommissionen sända in information som gör det möjligt att kontrollera hur det ekonomiska bidraget har använts och bedöma hur de åtgärder som omfattas av detta beslut påverkar kontroll-, inspektions- och övervakningsverksamheten.

För detta ändamål skall de överlämna till kommissionen

| a) | före den 30 mars varje år; en preliminär utvärderingsrapport om föregående års program för fiskerikontroll med uppgifter om






  i) | vilka projekt som har slutförts, |
| --- | --- | --- |

a)

före den 30 mars varje år; en preliminär utvärderingsrapport om föregående års program för fiskerikontroll med uppgifter om

i)

vilka projekt som har slutförts,

| ii) | projektens kostnad, |
| --- | --- |

ii)

projektens kostnad,

| iii) | hur programmet för fiskerikontroll har påverkats genom användning av indikatorerna som förtecknats i programmet, |
| --- | --- |

iii)

hur programmet för fiskerikontroll har påverkats genom användning av indikatorerna som förtecknats i programmet,

| iv) | eventuella förändringar av det ursprungliga programmet. |
| --- | --- |

iv)

eventuella förändringar av det ursprungliga programmet.

| b) | senast den 31 december 2006; en slutlig utvärderingsrapport med uppgifter om






  i) | vilka projekt som har slutförts, |
| --- | --- | --- |

b)

senast den 31 december 2006; en slutlig utvärderingsrapport med uppgifter om

i)

vilka projekt som har slutförts,

| ii) | projektens kostnad, |
| --- | --- |

ii)

projektens kostnad,

| iii) | hur programmet för fiskerikontroll har påverkats genom användning av indikatorerna som förtecknats i programmet, |
| --- | --- |

iii)

hur programmet för fiskerikontroll har påverkats genom användning av indikatorerna som förtecknats i programmet,

| iv) | eventuella förändringar av det ursprungliga programmet, |
| --- | --- |

iv)

eventuella förändringar av det ursprungliga programmet,

| v) | hur det ekonomiska bidragets påverkat programmen för fiskerikontroll under hela perioden 2001–2005. |
| --- | --- |

v)

hur det ekonomiska bidragets påverkat programmen för fiskerikontroll under hela perioden 2001–2005.

Artikel 17

Rapport till Europaparlamentet och rådet

På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar enligt artikel 16 skall kommissionen senast den 30 juni 2007 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta beslut och beslut 2001/431/EG.

Artikel 18

Genomförandebestämmelser

Närmare bestämmelser för genomförandet av detta beslut skall vid behov antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002.

Artikel 19

Övergångsbestämmelser

Från och med den 1 maj 2004 skall ansökningar om ersättning avseende ekonomiskt bidrag för utgifter som godkänts enligt beslut 2001/431/EG ske i enlighet med artikel 12, del C i bilaga I och bilaga II till detta beslut.

Artikel 20

Tillämpning

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2004.

Artikel 21

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 29 april 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

BILAGA I

Del A

Minimikrav för information om årliga program för fiskerikontroll som avses i artikel 3

| 1. | För varje projekt skall i det årliga programmet för fiskerikontroll anges en av de åtgärder som nämns i artikel 4, samt mål, beskrivning, ägare, ort, uppskattad kostnad, administrativt förfarande och tidsplanen för genomförandet. |
| --- | --- |

1.

För varje projekt skall i det årliga programmet för fiskerikontroll anges en av de åtgärder som nämns i artikel 4, samt mål, beskrivning, ägare, ort, uppskattad kostnad, administrativt förfarande och tidsplanen för genomförandet.

| 2. | Beträffande de fartyg och luftfartyg som avses i artikel 4.1 h skall det i de årliga programmen för fiskerikontroll också anges






  a) | i vilken utsträckning de kommer att användas av de behöriga myndigheterna för kontrolländamål uttryckt som procentandel av användningen under ett års total verksamhet, |
| --- | --- | --- |

2.

Beträffande de fartyg och luftfartyg som avses i artikel 4.1 h skall det i de årliga programmen för fiskerikontroll också anges

a)

i vilken utsträckning de kommer att användas av de behöriga myndigheterna för kontrolländamål uttryckt som procentandel av användningen under ett års total verksamhet,

| b) | hur många timmar och dagar under ett år de kommer att användas för fiskerikontroll, |
| --- | --- |

b)

hur många timmar och dagar under ett år de kommer att användas för fiskerikontroll,

| c) | när det gäller modernisering, deras förväntade livslängd. |
| --- | --- |

c)

när det gäller modernisering, deras förväntade livslängd.

| 3. | Det ekonomiska stödet från gemenskapen skall ges publicitet när så är möjligt. |
| --- | --- |

3.

Det ekonomiska stödet från gemenskapen skall ges publicitet när så är möjligt.

Del B

Närmare bestämmelser om de stödberättigande åtgärder som anges i artikel 4

| 1. | Instrument för lokalisering av fartyg som avses i artikel 4.1 b i skall vara i överensstämmelse med tillämplig gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

1.

Instrument för lokalisering av fartyg som avses i artikel 4.1 b i skall vara i överensstämmelse med tillämplig gemenskapslagstiftning.

| 2. | Utgifter för den åtgärd som anges i artikel 4.1 d kommer att ersättas i den mån som den är ersättningsberättigande enligt tillämpliga nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

2.

Utgifter för den åtgärd som anges i artikel 4.1 d kommer att ersättas i den mån som den är ersättningsberättigande enligt tillämpliga nationella bestämmelser.

| 3. | Utgifter för inköp av utrustning som avses i artikel 4.1 h kan ersättas i den mån som den används för kontroll av fiskeverksamhet, enligt deklaration av den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

3.

Utgifter för inköp av utrustning som avses i artikel 4.1 h kan ersättas i den mån som den används för kontroll av fiskeverksamhet, enligt deklaration av den berörda medlemsstaten.

Del C

Bestämmelser för ansökan om ersättning enligt artikel 12

Ansökan om ersättning skall innehålla följande:

| 1. | En hänvisning till det beslut som avses i artikel 6 och den tabell som finns i bilagan till detta, där det anges hur stort stöd som beviljas. |
| --- | --- |

1.

En hänvisning till det beslut som avses i artikel 6 och den tabell som finns i bilagan till detta, där det anges hur stort stöd som beviljas.

| 2. | En förteckning över alla styrkande handlingar klassificerade efter projekt. |
| --- | --- |

2.

En förteckning över alla styrkande handlingar klassificerade efter projekt.

| 3. | Sökta belopp exklusive moms, klassificerade efter projekt. |
| --- | --- |

3.

Sökta belopp exklusive moms, klassificerade efter projekt.

| 4. | En kort beskrivning av varje projekt för vilket ersättning söks, med uppgifter om vad som har uppnåtts, samt en bedömning av hur investeringen har påverkat kontroll-, inspektions- och övervakningsverksamheten och en prognos för användningen. |
| --- | --- |

4.

En kort beskrivning av varje projekt för vilket ersättning söks, med uppgifter om vad som har uppnåtts, samt en bedömning av hur investeringen har påverkat kontroll-, inspektions- och övervakningsverksamheten och en prognos för användningen.

BILAGA II

Image

Image

---

(1)  Yttrandet avgivet den 1 april 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

2

(3)  EGT C 154, 29.5.2001, s. 22.

3

(4)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25.)

4

---

| 2.6.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/44

---

Rättelse till rådets beslut 2004/466/EG av den 29 april 2004 om ändring av den gemensamma handboken för att införa åtgärder för riktade gränskontroller av minderåriga med medföljande vuxen

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 30 april 2004
  )

Direktiv 2004/466/EG skall vara som följer:

RÅDETS BESLUT

av den 29 april 2004

om ändring av den gemensamma handboken för att införa åtgärder för riktade gränskontroller av minderåriga med medföljande vuxen

(2004/466/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 790/2001 av den 24 april 2002 om att förbehålla rådet genomförandebefogenheterna avseende vissa detaljerade bestämmelser och praktiska förfaranden för genomförandet av gränskontroller och övervakning (1),

med beaktande av Republiken Italiens initiativ, och

av följande skäl:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7) | Det är nödvändigt att anta särskilda förfaranden för inrese- och utresekontroller av personer som passerar de yttre gränserna, inbegripet minderåriga med medföljande vuxen, i synnerhet med hänsyn till att de personer som medföljer eller förmodas medfölja minderåriga i verkligheten ofta är människosmugglare, och åtgärder bör vidtas för att gränskontrollmyndigheter särskilt skall uppmärksamma alla resande minderåriga.I punkt 5 i Verkställande kommitténs uttalande av den 9 februari 1998 om bortrövande av minderåriga anges följande: ”Det är även nödvändigt att de myndigheter som ansvarar för gränskontrollen systematiskt kontrollerar minderårigas identitetshandlingar och resehandlingar. Detta är särskilt viktigt om minderåriga reser i sällskap med endast en vuxen.”I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som därför varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. Eftersom detta beslut syftar till en utbyggnad av Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV tredje delen i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, skall Danmark dock, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter det att rådet har antagit detta beslut besluta huruvida landet skall genomföra beslutet i sin nationella lagstiftning.När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med det avtal som ingicks den 18 maj 1999 mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenavtalet som omfattas av artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 (2) om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet.Detta beslut utgör en ytterligare utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket. (3) Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket.Detta beslut innebär en ytterligare utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Irland.Detta beslut utgör en rättsakt som bygger vidare på Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med det i den mening som avses i artikel 3.1 i anslutningsakten. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)

Det är nödvändigt att anta särskilda förfaranden för inrese- och utresekontroller av personer som passerar de yttre gränserna, inbegripet minderåriga med medföljande vuxen, i synnerhet med hänsyn till att de personer som medföljer eller förmodas medfölja minderåriga i verkligheten ofta är människosmugglare, och åtgärder bör vidtas för att gränskontrollmyndigheter särskilt skall uppmärksamma alla resande minderåriga.I punkt 5 i Verkställande kommitténs uttalande av den 9 februari 1998 om bortrövande av minderåriga anges följande: ”Det är även nödvändigt att de myndigheter som ansvarar för gränskontrollen systematiskt kontrollerar minderårigas identitetshandlingar och resehandlingar. Detta är särskilt viktigt om minderåriga reser i sällskap med endast en vuxen.”I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som därför varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. Eftersom detta beslut syftar till en utbyggnad av Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV tredje delen i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, skall Danmark dock, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter det att rådet har antagit detta beslut besluta huruvida landet skall genomföra beslutet i sin nationella lagstiftning.När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med det avtal som ingicks den 18 maj 1999 mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenavtalet som omfattas av artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 (2) om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet.Detta beslut utgör en ytterligare utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket. (3) Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket.Detta beslut innebär en ytterligare utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (4). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Irland.Detta beslut utgör en rättsakt som bygger vidare på Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med det i den mening som avses i artikel 3.1 i anslutningsakten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I punkt 6.8.1 andra stycket i del II av den gemensamma handboken skall meningen ”Kontrollpersonalen skall särskilt uppmärksamma minderåriga som reser utan medföljande vuxen” ändras enligt följande: ”Kontrollpersonalen skall särskilt uppmärksamma minderåriga, vare sig de reser med eller utan medföljande vuxen”.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdat i Luxemburg den 29 april 2004.

På rådets vägnar

M. McDOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT L 116, 26.4.2001, s. 5.

1

(2)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

2

(3)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

3

(4)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

4

---