# Uradni list C 276/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.276.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 276 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5217. november 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.276.slv

Uradni list

Evropske unije

C 276

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5217. november 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2009/C 276/01 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v zvezi s predlogom uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani | 1 |
| 2009/C 276/02 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o območju svobode, varnosti in pravice za državljane | 8 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2009/C 276/01

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v zvezi s predlogom uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

1

2009/C 276/02

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o območju svobode, varnosti in pravice za državljane

8

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 276/03 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 21 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 276/03

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

21

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 276/04 | Menjalni tečaji eura | 23 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 276/05 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (
  1
  ) | 24 |
| 2009/C 276/06 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 276/07 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (
  1
  ) | 35 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 276/04

Menjalni tečaji eura

23

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 276/05

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (
  1
  )

1

24

2009/C 276/06

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (
  1
  )

1

30

2009/C 276/07

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (
  1
  )

1

35

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 276/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 276/09 | Sklep št. 777 z dne 5. oktobra 2009 o začetku postopka izdaje dovoljenja za iskanje in raziskovanje nafte ter zemeljskega plina – podzemeljskih naravnih virov v skladu s točko 3 odstavka 1 člena 2 zakona o podzemeljskih naravnih virih na območju 1-18 Trakija v regiji Haskovo ter o objavi razpisa za izdajo dovoljenja | 41 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 276/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

40

2009/C 276/09

Sklep št. 777 z dne 5. oktobra 2009 o začetku postopka izdaje dovoljenja za iskanje in raziskovanje nafte ter zemeljskega plina – podzemeljskih naravnih virov v skladu s točko 3 odstavka 1 člena 2 zakona o podzemeljskih naravnih virih na območju 1-18 Trakija v regiji Haskovo ter o objavi razpisa za izdajo dovoljenja

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/1

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v zvezi s predlogom uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani

2009/C 276/01

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju prošnje za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki mu je bila poslana 22. aprila 2009 –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 22. aprila 2009 sprejela predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani (v nadaljnjem besedilu: „predlog“). Istega dne je predlog poslala ENVP, da bi se z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP ugotavlja, da so bile neuradne pripombe o osnutku predloga, ki jih je poslal 9. marca 2009, upoštevane v predlogu. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 22. aprila 2009 sprejela predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osama bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in talibani (v nadaljnjem besedilu: „predlog“). Istega dne je predlog poslala ENVP, da bi se z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP ugotavlja, da so bile neuradne pripombe o osnutku predloga, ki jih je poslal 9. marca 2009, upoštevane v predlogu.

| 2. | ENVP je zadovoljen, da je bil zaprošen za mnenje in da je to posvetovanje navedeno v uvodnih izjavah predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, o katerih je bil zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

2.

ENVP je zadovoljen, da je bil zaprošen za mnenje in da je to posvetovanje navedeno v uvodnih izjavah predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, o katerih je bil zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

| 3. | Predlog spreminja Uredbo (ES) št. 881/2002, instrument Skupnosti za preprečevanje terorizma z omejevalnimi ukrepi proti fizičnim in pravnim osebam, ki so osumljene povezave s terorističnimi organizacijami, zlasti z zamrznitvijo njihovih sredstev. Cilj predloga je zlasti odzvati se na nedavne dogodke v sodni praksi Sodišča, predvsem v zadevi Kadi (1), in „zagotoviti postopek, po katerem se bodo spoštovale temeljne pravice posameznikov in subjektov, ki so jih ZN na novo uvrstili na seznam“ (točka 4 obrazložitvenega memoranduma). |
| --- | --- |

3.

Predlog spreminja Uredbo (ES) št. 881/2002, instrument Skupnosti za preprečevanje terorizma z omejevalnimi ukrepi proti fizičnim in pravnim osebam, ki so osumljene povezave s terorističnimi organizacijami, zlasti z zamrznitvijo njihovih sredstev. Cilj predloga je zlasti odzvati se na nedavne dogodke v sodni praksi Sodišča, predvsem v zadevi Kadi (1), in „zagotoviti postopek, po katerem se bodo spoštovale temeljne pravice posameznikov in subjektov, ki so jih ZN na novo uvrstili na seznam“ (točka 4 obrazložitvenega memoranduma).

II.   PRAVNI OKVIR

| 4. | Čeprav je bilo Sodišče pozvano, naj se v sodbi usmeri predvsem na spoštovanje temeljne pravice do obrambe in zlasti pravice do zaslišanja, ima sodna praksa na tem področju širše posledice, kar pomeni: standarde EU glede spoštovanja temeljnih pravic je treba upoštevati ne glede na to, ali so omejevalni ukrepi sprejeti na ravni EU ali so jih sprejele mednarodne organizacije, kot so Združeni narodi (2). |
| --- | --- |

4.

Čeprav je bilo Sodišče pozvano, naj se v sodbi usmeri predvsem na spoštovanje temeljne pravice do obrambe in zlasti pravice do zaslišanja, ima sodna praksa na tem področju širše posledice, kar pomeni: standarde EU glede spoštovanja temeljnih pravic je treba upoštevati ne glede na to, ali so omejevalni ukrepi sprejeti na ravni EU ali so jih sprejele mednarodne organizacije, kot so Združeni narodi (2).

| 5. | Temeljne pravice EU vključujejo tudi pravico do varstva osebnih podatkov, ki po mnenju Sodišča spada med načela iz člena 6(2) PEU in je zagotovljeno tudi v členu 8 Listine EU o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

5.

Temeljne pravice EU vključujejo tudi pravico do varstva osebnih podatkov, ki po mnenju Sodišča spada med načela iz člena 6(2) PEU in je zagotovljeno tudi v členu 8 Listine EU o temeljnih pravicah.

| 6. | V tej zvezi ENVP pozitivno ocenjuje nedavno sodno prakso Sodišča in tudi odločitev Komisije, ki namerava izboljšati postopek uvrščanja na seznam in izrecno navesti pravico do varstva osebnih podatkov. ENVP v celoti podpira cilj preprečevanja terorizma z obdelavo in izmenjavo osebnih podatkov, hkrati pa trdno verjame, da je varstvo osebnih podatkov ključni dejavnik za zagotovitev legitimnosti in učinkovitosti omejevalnih ukrepov, ki jih sprejme Komisija. Ti ukrepi temeljijo na obdelavi osebnih podatkov, za katere morajo veljati – ne glede na zamrznitev sredstev – predpisi in jamstva za varstvo podatkov. Zato je izredno pomembno, da se zagotovi jasnost in pravna varnost glede veljavnih predpisov o varstvu posameznikov, uvrščenih na seznam, kakor je navedeno v točki 8 obrazložitvenega memoranduma. |
| --- | --- |

6.

V tej zvezi ENVP pozitivno ocenjuje nedavno sodno prakso Sodišča in tudi odločitev Komisije, ki namerava izboljšati postopek uvrščanja na seznam in izrecno navesti pravico do varstva osebnih podatkov. ENVP v celoti podpira cilj preprečevanja terorizma z obdelavo in izmenjavo osebnih podatkov, hkrati pa trdno verjame, da je varstvo osebnih podatkov ključni dejavnik za zagotovitev legitimnosti in učinkovitosti omejevalnih ukrepov, ki jih sprejme Komisija. Ti ukrepi temeljijo na obdelavi osebnih podatkov, za katere morajo veljati – ne glede na zamrznitev sredstev – predpisi in jamstva za varstvo podatkov. Zato je izredno pomembno, da se zagotovi jasnost in pravna varnost glede veljavnih predpisov o varstvu posameznikov, uvrščenih na seznam, kakor je navedeno v točki 8 obrazložitvenega memoranduma.

| 7. | To je še toliko bolj pomembno zato, ker bo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Listina EU o temeljnih pravicah zavezujoča, hkrati pa bo v členu 16 PDEU in členu 39 PEU določeno, da je treba zagotoviti predpise in jamstva za varstvo podatkov na vseh področjih dejavnosti Evropske unije. Poleg tega bo Sodišče v celoti, torej celo na področju skupne zunanje in varnostne politike, pristojno za presojo zakonitosti – zlasti glede spoštovanja temeljnih pravic – sklepov, ki predvidevajo omejevalne ukrepe proti fizičnim ali pravnim osebam (člen 275 PDEU). |
| --- | --- |

7.

To je še toliko bolj pomembno zato, ker bo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Listina EU o temeljnih pravicah zavezujoča, hkrati pa bo v členu 16 PDEU in členu 39 PEU določeno, da je treba zagotoviti predpise in jamstva za varstvo podatkov na vseh področjih dejavnosti Evropske unije. Poleg tega bo Sodišče v celoti, torej celo na področju skupne zunanje in varnostne politike, pristojno za presojo zakonitosti – zlasti glede spoštovanja temeljnih pravic – sklepov, ki predvidevajo omejevalne ukrepe proti fizičnim ali pravnim osebam (člen 275 PDEU).

III.   ANALIZA PREDLOGA

III.1   Veljavna zakonodaja in načela na področju varstva podatkov

| 8. | ENVP pozitivno ocenjuje navedbe v preambuli, da je treba pri uporabi uredbe spoštovati temeljno pravico do varstva osebnih podatkov (uvodna izjava 10) in zagotoviti posebne zaščitne ukrepe, kadar Komisija obdeluje osebne podatke v zvezi z kaznivimi dejanji, ki so jih izvršile fizične osebe s seznama, ter kazenskimi obsodbami ali varnostnimi ukrepi v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

8.

ENVP pozitivno ocenjuje navedbe v preambuli, da je treba pri uporabi uredbe spoštovati temeljno pravico do varstva osebnih podatkov (uvodna izjava 10) in zagotoviti posebne zaščitne ukrepe, kadar Komisija obdeluje osebne podatke v zvezi z kaznivimi dejanji, ki so jih izvršile fizične osebe s seznama, ter kazenskimi obsodbami ali varnostnimi ukrepi v zvezi z njimi.

| 9. | Prav tako ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v uvodni izjavi 12 predloga izrecno navedeno, da je pri obdelavi osebnih podatkov na tem področju treba upoštevati predpise o varstvu podatkov in zlasti Uredbo (ES) št. 45/2001. V členu 3 Uredbe (ES) št. 45/2001 je dejansko določeno, da „se ta uredba uporablja za obdelavo osebnih podatkov v vseh institucijah in organih Skupnosti, če se taka obdelava izvaja pri opravljanju dejavnosti, ki v celoti ali delno sodijo na področje uporabe zakonodaje Skupnosti“. S tega vidika Uredba (ES) št. 881/2002, ki je sicer povezana s Skupnim stališčem 2002/402/SZVP in ukrepi Združenih narodov na tem področju, v bistvu temelji na Pogodbi o ustanovitvi Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

9.

Prav tako ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v uvodni izjavi 12 predloga izrecno navedeno, da je pri obdelavi osebnih podatkov na tem področju treba upoštevati predpise o varstvu podatkov in zlasti Uredbo (ES) št. 45/2001. V členu 3 Uredbe (ES) št. 45/2001 je dejansko določeno, da „se ta uredba uporablja za obdelavo osebnih podatkov v vseh institucijah in organih Skupnosti, če se taka obdelava izvaja pri opravljanju dejavnosti, ki v celoti ali delno sodijo na področje uporabe zakonodaje Skupnosti“. S tega vidika Uredba (ES) št. 881/2002, ki je sicer povezana s Skupnim stališčem 2002/402/SZVP in ukrepi Združenih narodov na tem področju, v bistvu temelji na Pogodbi o ustanovitvi Evropskih skupnosti.

| 10. | ENVP želi na splošno poudariti, da je v Uredbi (ES) št. 45/2001 določenih več obveznosti upravljavcev – inter alia kakovost podatkov, zakonitost obdelave, obveščanje, varnost obdelave – in pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo – inter alia pravica do dostopa, popravkov, blokiranja, brisanja, obveščenosti tretje strani in postopkov – ki se uporabljajo, če niso določene izjeme in omejitve na podlagi člena 20. V vsakem primeru bi morale te omejitve temeljnih pravic prestati strog preizkus sorazmernosti, tj. morale bi biti vsebinsko in časovno omejene na tisto, kar je nujno potrebno zaradi javnega interesa, kar potrjuje sodna praksa Sodišča, tudi na področju omejevalnih ukrepov. To je še toliko bolj pomembno, ker so te pravice in obveznosti skupaj s potrebo po neodvisnem nadzoru obdelave osebnih podatkov bistvo temeljne pravice do varstva podatkov, kot je izrecno določeno v členu 8 Listine EU o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

10.

ENVP želi na splošno poudariti, da je v Uredbi (ES) št. 45/2001 določenih več obveznosti upravljavcev – inter alia kakovost podatkov, zakonitost obdelave, obveščanje, varnost obdelave – in pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo – inter alia pravica do dostopa, popravkov, blokiranja, brisanja, obveščenosti tretje strani in postopkov – ki se uporabljajo, če niso določene izjeme in omejitve na podlagi člena 20. V vsakem primeru bi morale te omejitve temeljnih pravic prestati strog preizkus sorazmernosti, tj. morale bi biti vsebinsko in časovno omejene na tisto, kar je nujno potrebno zaradi javnega interesa, kar potrjuje sodna praksa Sodišča, tudi na področju omejevalnih ukrepov. To je še toliko bolj pomembno, ker so te pravice in obveznosti skupaj s potrebo po neodvisnem nadzoru obdelave osebnih podatkov bistvo temeljne pravice do varstva podatkov, kot je izrecno določeno v členu 8 Listine EU o temeljnih pravicah.

| 11. | ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da so nekatere od teh obveznosti in pravic implicitno ali izrecno navedene v predlogu, poleg tega pa želi poudariti, da ga ni mogoče razlagati tako, kot da izključuje ali omejuje tiste obveznosti in pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ki niso navedene. |
| --- | --- |

11.

ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da so nekatere od teh obveznosti in pravic implicitno ali izrecno navedene v predlogu, poleg tega pa želi poudariti, da ga ni mogoče razlagati tako, kot da izključuje ali omejuje tiste obveznosti in pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ki niso navedene.

| 12. | Na tej podlagi ENVP v naslednjih odstavkih analizira določbe predloga z vidika najpomembnejših načel varstva podatkov ter daje priporočila za izboljšave in smernice za obravnavo nekaterih drugih vprašanj, ki trenutno niso obravnavana, vendar se bodo verjetno pojavila pri izvajanju načel varstva podatkov. V nekaterih primerih bi bilo zaželeno, da se zagotovijo podrobnejše informacije o obveznostih v zvezi z varstvom podatkov in pravicah na področju omejevalnih ukrepov. |
| --- | --- |

12.

Na tej podlagi ENVP v naslednjih odstavkih analizira določbe predloga z vidika najpomembnejših načel varstva podatkov ter daje priporočila za izboljšave in smernice za obravnavo nekaterih drugih vprašanj, ki trenutno niso obravnavana, vendar se bodo verjetno pojavila pri izvajanju načel varstva podatkov. V nekaterih primerih bi bilo zaželeno, da se zagotovijo podrobnejše informacije o obveznostih v zvezi z varstvom podatkov in pravicah na področju omejevalnih ukrepov.

| 13. | Te pripombe se lahko nanašajo samo na varstvo osebnih podatkov kot ključni dejavnik za zagotovitev zakonitosti in učinkovitosti omejevalnih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, ne obravnavajo pa drugih vsebinskih vprašanj, ki bi lahko bila povezana z uvrščanjem na seznam v skladu z drugimi predpisi, in nanje tudi ne vplivajo. |
| --- | --- |

13.

Te pripombe se lahko nanašajo samo na varstvo osebnih podatkov kot ključni dejavnik za zagotovitev zakonitosti in učinkovitosti omejevalnih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, ne obravnavajo pa drugih vsebinskih vprašanj, ki bi lahko bila povezana z uvrščanjem na seznam v skladu z drugimi predpisi, in nanje tudi ne vplivajo.

III.2   Člena 7a in 7c: obveščanje oseb, uvrščenih na sezname, in črtanje

| 14. | Člen 7a se nanaša na postopke za uvrščanje fizičnih in pravnih oseb na seznam in črtanje, člen 7c pa na poseben postopek, ki se uporablja za osebe, uvrščene na seznam pred 3. septembrom 2008. |
| --- | --- |

14.

Člen 7a se nanaša na postopke za uvrščanje fizičnih in pravnih oseb na seznam in črtanje, člen 7c pa na poseben postopek, ki se uporablja za osebe, uvrščene na seznam pred 3. septembrom 2008.

| 15. | ENVP pozitivno ocenjuje ti določbi, ki krepita spoštovanje temeljnih pravic in določata, da morajo biti zadevne osebe obveščene o razlogih za vključitev na seznam in imeti možnost, da izrazijo svoje mnenje o tem. Poleg tega je v odstavku 4 določeno, da črtanje s seznama na ravni ZN avtomatično pomeni tudi črtanje s seznama na ravni EU, kar je v skladu z načelom varstva podatkov, ki predvideva posodabljanje podatkov, kakor je določeno v členu 4(1)(d) Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

15.

ENVP pozitivno ocenjuje ti določbi, ki krepita spoštovanje temeljnih pravic in določata, da morajo biti zadevne osebe obveščene o razlogih za vključitev na seznam in imeti možnost, da izrazijo svoje mnenje o tem. Poleg tega je v odstavku 4 določeno, da črtanje s seznama na ravni ZN avtomatično pomeni tudi črtanje s seznama na ravni EU, kar je v skladu z načelom varstva podatkov, ki predvideva posodabljanje podatkov, kakor je določeno v členu 4(1)(d) Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 16. | Kljub temu pa ENVP opozarja, da te določbe ne izključujejo podobnih obveznosti, določenih v Uredbi (ES) št. 45/2001, kot so obveznost obveščanja posameznika, na katerega se podatki nanašajo, v skladu s členom 11 in zlasti členom 12 – v zvezi z informacijami, ki jih je treba posredovati, če podatki niso bili pridobljeni od osebe, na katero se nanašajo –, obveznost takojšnjega popravka netočnih ali nepopolnih osebnih podatkov, določeno v členu 14, in obveznost iz člena 17 glede obveščanja tretjih oseb, ki so jim bili podatki razkriti, o popravku ali brisanju podatkov – na primer ob črtanju s seznama – razen če se izkaže, da to posredovanje ni mogoče ali bi bilo nesorazmerno težko. |
| --- | --- |

16.

Kljub temu pa ENVP opozarja, da te določbe ne izključujejo podobnih obveznosti, določenih v Uredbi (ES) št. 45/2001, kot so obveznost obveščanja posameznika, na katerega se podatki nanašajo, v skladu s členom 11 in zlasti členom 12 – v zvezi z informacijami, ki jih je treba posredovati, če podatki niso bili pridobljeni od osebe, na katero se nanašajo –, obveznost takojšnjega popravka netočnih ali nepopolnih osebnih podatkov, določeno v členu 14, in obveznost iz člena 17 glede obveščanja tretjih oseb, ki so jim bili podatki razkriti, o popravku ali brisanju podatkov – na primer ob črtanju s seznama – razen če se izkaže, da to posredovanje ni mogoče ali bi bilo nesorazmerno težko.

| 17. | Seveda je mogoče določiti, kot je navedeno že v točki 10, potrebne izjeme in omejitve glede veljavnosti teh določb v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Tako bo, na primer, treba osebe, uvrščene na seznam, obvestiti nekoliko pozneje, če je to potrebno zaradi „učinka presenečenja“, ki naj bi ga imel sklep o vključitvi teh oseb na seznam in zamrznitvi njihovih sredstev. V tej zvezi ENVP priporoča zakonodajalcu, naj razmisli o tem, da bi v predlogu izrecno pojasnili, kdaj so potrebna odstopanja od načel varstva podatkov, kot v primeru odloga informativnega obvestila v skladu s členom 12 do sprejetja začasne odločbe. |
| --- | --- |

17.

Seveda je mogoče določiti, kot je navedeno že v točki 10, potrebne izjeme in omejitve glede veljavnosti teh določb v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Tako bo, na primer, treba osebe, uvrščene na seznam, obvestiti nekoliko pozneje, če je to potrebno zaradi „učinka presenečenja“, ki naj bi ga imel sklep o vključitvi teh oseb na seznam in zamrznitvi njihovih sredstev. V tej zvezi ENVP priporoča zakonodajalcu, naj razmisli o tem, da bi v predlogu izrecno pojasnili, kdaj so potrebna odstopanja od načel varstva podatkov, kot v primeru odloga informativnega obvestila v skladu s členom 12 do sprejetja začasne odločbe.

III.3   Člen 7d: pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa do teh podatkov, nadzora in pravnih sredstev

| 18. | V prvem odstavku predlaganega člena 7d je določeno, da mora Komisija v primeru, če ZN ali država predložijo tajne podatke, te obravnavati v skladu z notranjimi določbami Komisije o varnosti (Sklep 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (3)) in v skladu s sporazumom o varnosti tajnih podatkov, sklenjenim med EU in državo, ki posreduje informacije, če tak sporazum obstaja. V drugem odstavku je določeno, da tajnih dokumentov stopnje tajnosti „EU strogo tajno“, „EU tajno“ ali „EU zaupno“ ni mogoče razkriti brez dovoljenja organa izvora. |
| --- | --- |

18.

V prvem odstavku predlaganega člena 7d je določeno, da mora Komisija v primeru, če ZN ali država predložijo tajne podatke, te obravnavati v skladu z notranjimi določbami Komisije o varnosti (Sklep 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (3)) in v skladu s sporazumom o varnosti tajnih podatkov, sklenjenim med EU in državo, ki posreduje informacije, če tak sporazum obstaja. V drugem odstavku je določeno, da tajnih dokumentov stopnje tajnosti „EU strogo tajno“, „EU tajno“ ali „EU zaupno“ ni mogoče razkriti brez dovoljenja organa izvora.

| 19. | V zvezi s tem členom se zastavljata dve vprašanji. Prvo se nanaša na vpliv določbe na pravico posameznika, na katerega se podatki nanašajo, do dostopa do njegovih osebnih podatkov v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 45/2001, drugo pa na dostop ENVP in Sodišča do osebnih podatkov v dokumentih s tajnimi informacijami, če je ta potreben za učinkovito izvajanje njunih nalog. |
| --- | --- |

19.

V zvezi s tem členom se zastavljata dve vprašanji. Prvo se nanaša na vpliv določbe na pravico posameznika, na katerega se podatki nanašajo, do dostopa do njegovih osebnih podatkov v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 45/2001, drugo pa na dostop ENVP in Sodišča do osebnih podatkov v dokumentih s tajnimi informacijami, če je ta potreben za učinkovito izvajanje njunih nalog.

Pravica posameznika, na katerega se podatki nanašajo, do dostopa do njegovih osebnih podatkov v tajnih dokumentih

| 20. | V navedenih varnostnih predpisih in sporazumih med EU in državami, ki posredujejo informacije, so določena pravila za dostop do tajnih informacij. Dostop do njih imajo lahko samo osebe, ki morajo biti s podatki seznanjene zaradi opravljanja svoje funkcije ali naloge (4). Za dostop do informacij stopenj tajnosti, navedenih v členu 7d(2), morajo te osebe opraviti varnostno preverjanje. |
| --- | --- |

20.

V navedenih varnostnih predpisih in sporazumih med EU in državami, ki posredujejo informacije, so določena pravila za dostop do tajnih informacij. Dostop do njih imajo lahko samo osebe, ki morajo biti s podatki seznanjene zaradi opravljanja svoje funkcije ali naloge (4). Za dostop do informacij stopenj tajnosti, navedenih v členu 7d(2), morajo te osebe opraviti varnostno preverjanje.

| 21. | Notranja pravila Komisije o varnosti je treba uporabljati v povezavi z Uredbo (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, v kateri je določeno, da ima vsakdo dostop do informacij teh treh največjih institucij EU. Člen 9 te uredbe se nanaša na obravnavo občutljivih dokumentov in tri navedene stopnje tajnosti. V tretjem odstavku je določeno, da se lahko občutljivi dokumenti razkrijejo samo z dovoljenjem organa izvora; podobna določba je tudi v predlaganem členu 7d(2). |
| --- | --- |

21.

Notranja pravila Komisije o varnosti je treba uporabljati v povezavi z Uredbo (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, v kateri je določeno, da ima vsakdo dostop do informacij teh treh največjih institucij EU. Člen 9 te uredbe se nanaša na obravnavo občutljivih dokumentov in tri navedene stopnje tajnosti. V tretjem odstavku je določeno, da se lahko občutljivi dokumenti razkrijejo samo z dovoljenjem organa izvora; podobna določba je tudi v predlaganem členu 7d(2).

| 22. | Notranji varnostni predpisi Komisije so usklajeni s pravico javnosti do dostopa do dokumentov. To pa ne velja v zvezi s posebnimi pravicami do dostopa, kot je pravica posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do dostopa do njihovih lastnih podatkov na podlagi člena 13 Uredbe (ES) št. 45/2001. V notranjih varnostnih predpisih Komisije niso navedeni predpisi o varstvu podatkov ali pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo; ti predpisi tudi ne obravnavajo primerov, ko posameznik zahteva dostop do osebnih podatkov iz tajnega dokumenta. Enako velja za sporazume o varnosti tajnih podatkov s posameznimi državami. |
| --- | --- |

22.

Notranji varnostni predpisi Komisije so usklajeni s pravico javnosti do dostopa do dokumentov. To pa ne velja v zvezi s posebnimi pravicami do dostopa, kot je pravica posameznikov, na katere se podatki nanašajo, do dostopa do njihovih lastnih podatkov na podlagi člena 13 Uredbe (ES) št. 45/2001. V notranjih varnostnih predpisih Komisije niso navedeni predpisi o varstvu podatkov ali pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo; ti predpisi tudi ne obravnavajo primerov, ko posameznik zahteva dostop do osebnih podatkov iz tajnega dokumenta. Enako velja za sporazume o varnosti tajnih podatkov s posameznimi državami.

| 23. | V členu 13 Uredbe (ES) št. 45/2001 je določeno, da ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico od upravljavca neomejeno pridobiti, kadarkoli v roku treh mesecev od prejema zahtevka in brezplačno, med drugim informacije v razumljivi obliki o podatkih, ki se obdelujejo (glej odst. c). |
| --- | --- |

23.

V členu 13 Uredbe (ES) št. 45/2001 je določeno, da ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico od upravljavca neomejeno pridobiti, kadarkoli v roku treh mesecev od prejema zahtevka in brezplačno, med drugim informacije v razumljivi obliki o podatkih, ki se obdelujejo (glej odst. c).

| 24. | ENVP popolnoma razume, da v primeru omejevalnih ukrepov proti določenim osebam ali subjektom, katerih namen je preprečevanje kaznivih dejanj terorizma, obstajajo upravičeni razlogi, da se tajne informacije o (osebnih) podatkih ne razkrijejo posamezniku, na katerega se nanašajo. Ta omejitev lahko temelji, kot je navedeno že v točki 10, na členu 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Kljub temu pa želi ENVP opozoriti na zahtevo nujnosti, navedeno v tem členu, ter na postopek, predviden v tretjem in četrtem odstavku. |
| --- | --- |

24.

ENVP popolnoma razume, da v primeru omejevalnih ukrepov proti določenim osebam ali subjektom, katerih namen je preprečevanje kaznivih dejanj terorizma, obstajajo upravičeni razlogi, da se tajne informacije o (osebnih) podatkih ne razkrijejo posamezniku, na katerega se nanašajo. Ta omejitev lahko temelji, kot je navedeno že v točki 10, na členu 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Kljub temu pa želi ENVP opozoriti na zahtevo nujnosti, navedeno v tem členu, ter na postopek, predviden v tretjem in četrtem odstavku.

| 25. | V členu 20 je določeno, da morajo biti omejitve navedenih določb potreben ukrep za zaščito navedenih namenov. Ker notranji varnostni predpisi Komisije in sporazumi s posameznimi državami ne vključujejo vprašanja dostopa posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do teh podatkov in ker predlagani člen 7d(2) vključuje brezpogojno obveznost, da se pred razkritjem tajnih dokumentov pridobi dovoljenje organa izvora, ni zagotovljeno, da se pravica do dostopa omejuje samo, kadar je to potrebno. Določba ne vključuje nobenih vsebinskih meril in popolna diskrecijska pravica je prepuščena organu izvora ki je lahko tudi subjekt, za katerega ne velja zakonodaja EU in standardi EU o varstvu temeljnih pravic. |
| --- | --- |

25.

V členu 20 je določeno, da morajo biti omejitve navedenih določb potreben ukrep za zaščito navedenih namenov. Ker notranji varnostni predpisi Komisije in sporazumi s posameznimi državami ne vključujejo vprašanja dostopa posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do teh podatkov in ker predlagani člen 7d(2) vključuje brezpogojno obveznost, da se pred razkritjem tajnih dokumentov pridobi dovoljenje organa izvora, ni zagotovljeno, da se pravica do dostopa omejuje samo, kadar je to potrebno. Določba ne vključuje nobenih vsebinskih meril in popolna diskrecijska pravica je prepuščena organu izvora ki je lahko tudi subjekt, za katerega ne velja zakonodaja EU in standardi EU o varstvu temeljnih pravic.

| 26. | Člen 20(3) in (4) vključuje določbe o izvajanju omejitve. V skladu s tretjim odstavkom bi morala zadevna institucija obvestiti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o glavnih razlogih za omejitev in o njegovi pravici, da se obrne na ENVP. V četrtem odstavku je dodatna določba, ki se nanaša posebej na omejitev pravice do dostopa. Določeno je, da ENVP pri preiskovanju pritožbe na podlagi prejšnjega odstavka posameznika samo obvesti, ali so bili podatki pravilno obdelani, in če niso bili, ali so bili opravljeni kakšni potrebni popravki. (5). V tem predlogu spremembe Uredbe (ES) št. 881/2002 bi morali zagotoviti, da je te predpise mogoče izpolniti. Ta točka je tesno povezana s drugim vprašanjem, ki se zastavlja v zvezi s členom 7d. |
| --- | --- |

26.

Člen 20(3) in (4) vključuje določbe o izvajanju omejitve. V skladu s tretjim odstavkom bi morala zadevna institucija obvestiti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o glavnih razlogih za omejitev in o njegovi pravici, da se obrne na ENVP. V četrtem odstavku je dodatna določba, ki se nanaša posebej na omejitev pravice do dostopa. Določeno je, da ENVP pri preiskovanju pritožbe na podlagi prejšnjega odstavka posameznika samo obvesti, ali so bili podatki pravilno obdelani, in če niso bili, ali so bili opravljeni kakšni potrebni popravki. (5). V tem predlogu spremembe Uredbe (ES) št. 881/2002 bi morali zagotoviti, da je te predpise mogoče izpolniti. Ta točka je tesno povezana s drugim vprašanjem, ki se zastavlja v zvezi s členom 7d.

Dostop ENVP do tajnih informacij

| 27. | Tudi pogoj iz člena 7d(2), v skladu s katerim se lahko tajni podatki razkrijejo samo s soglasjem organa izvora, bi lahko vplival na neodvisni nadzor ENVP. Na podlagi veljavnosti Uredbe (ES) št. 45/2001 se lahko za obdelavo osebnih podatkov uporabijo pravna sredstva iz člena 32 in izvedbena pooblastila ENVP iz člena 47. Člen 47 določa zlasti pristojnost ENVP, da pridobi od upravljavca ali institucije oziroma organa Skupnosti dostop do vseh osebnih podatkov in do vseh informacij, potrebnih za njegove poizvedbe (glej člen 47(2)(b) Uredbe (ES) št. 45/2001). V okviru sedanjega predloga je možno, da bi ENVP lahko uporabil to pristojnost za izvajanje naloge v skladu s členom 20(4) Uredbe (ES) št. 45/2001. Vendar pa bi bilo glede na predlagano besedilo člena 7d dejansko izvajanje te pristojnosti v celoti odvisno od presoje organa izvora. |
| --- | --- |

27.

Tudi pogoj iz člena 7d(2), v skladu s katerim se lahko tajni podatki razkrijejo samo s soglasjem organa izvora, bi lahko vplival na neodvisni nadzor ENVP. Na podlagi veljavnosti Uredbe (ES) št. 45/2001 se lahko za obdelavo osebnih podatkov uporabijo pravna sredstva iz člena 32 in izvedbena pooblastila ENVP iz člena 47. Člen 47 določa zlasti pristojnost ENVP, da pridobi od upravljavca ali institucije oziroma organa Skupnosti dostop do vseh osebnih podatkov in do vseh informacij, potrebnih za njegove poizvedbe (glej člen 47(2)(b) Uredbe (ES) št. 45/2001). V okviru sedanjega predloga je možno, da bi ENVP lahko uporabil to pristojnost za izvajanje naloge v skladu s členom 20(4) Uredbe (ES) št. 45/2001. Vendar pa bi bilo glede na predlagano besedilo člena 7d dejansko izvajanje te pristojnosti v celoti odvisno od presoje organa izvora.

| 28. | Predlagano besedilo člena 7d bi bilo torej v nasprotju z določbami iz Uredbe (ES) št. 45/2001. V tej zvezi želi ENVP poudariti, da člen 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 ne omejuje nalog in pooblastil ENVP, določenih v členih 46 in 47. |
| --- | --- |

28.

Predlagano besedilo člena 7d bi bilo torej v nasprotju z določbami iz Uredbe (ES) št. 45/2001. V tej zvezi želi ENVP poudariti, da člen 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 ne omejuje nalog in pooblastil ENVP, določenih v členih 46 in 47.

| 29. | Poleg razpoložljivih pravnih sredstev, za katera so pristojni neodvisni organi za varstvo podatkov, je v zakonodaji o varstvu podatkov določena pravica do pritožbe na sodišču (glej člen 22 Direktive 95/46/ES in člen 32 Uredbe (ES) št. 45/2001). Glede na navedeno želi ENVP opozoriti na dejstvo, da bi predlagano besedilo člena 7d(2) lahko vplivalo tudi na učinkovitost tega sodnega nadzora, saj bi omejilo sposobnost Sodišča za nadzor ravnotežja med potrebo po preprečevanju terorizma in varstvom temeljnih pravic. Sodišče prve stopnje je v sodbi z dne 4. decembra 2008 ugotovilo, da je v ta namen potreben dostop sodišča do tajnih podatkov (6). |
| --- | --- |

29.

Poleg razpoložljivih pravnih sredstev, za katera so pristojni neodvisni organi za varstvo podatkov, je v zakonodaji o varstvu podatkov določena pravica do pritožbe na sodišču (glej člen 22 Direktive 95/46/ES in člen 32 Uredbe (ES) št. 45/2001). Glede na navedeno želi ENVP opozoriti na dejstvo, da bi predlagano besedilo člena 7d(2) lahko vplivalo tudi na učinkovitost tega sodnega nadzora, saj bi omejilo sposobnost Sodišča za nadzor ravnotežja med potrebo po preprečevanju terorizma in varstvom temeljnih pravic. Sodišče prve stopnje je v sodbi z dne 4. decembra 2008 ugotovilo, da je v ta namen potreben dostop sodišča do tajnih podatkov (6).

Predlagane spremembe

| 30. | Glede na navedeno ENVP poziva zakonodajalca, naj spremeni člen 7d tako, da bo (1) izpolnjen pogoj glede potrebnosti iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 v primeru, če Komisija posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, zavrne dostop do njegovih podatkov v tajnih dokumentih, (2) zagotovljena skladnost s pravili iz člena 20(3) in (4) ter (3) bodo popolnoma spoštovane pristojnosti ENVP iz člena 47. |
| --- | --- |

30.

Glede na navedeno ENVP poziva zakonodajalca, naj spremeni člen 7d tako, da bo (1) izpolnjen pogoj glede potrebnosti iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001 v primeru, če Komisija posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, zavrne dostop do njegovih podatkov v tajnih dokumentih, (2) zagotovljena skladnost s pravili iz člena 20(3) in (4) ter (3) bodo popolnoma spoštovane pristojnosti ENVP iz člena 47.

| 31. | Zato bi bilo treba najprej omejiti področje uporabe člena 7d(2), in sicer tako, da bi besede „se ne razpošilja“ zamenjali z „se ne razkrije javnosti“. Takšna sprememba bi bila pravno dosledna, ker je določba, kot že rečeno, vzeta iz člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki se nanaša samo na dostop javnosti do dokumentov. S predlagano spremembo bi v veliki meri rešili tudi prej obravnavane probleme: omejitev pravice dostopa posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ne bo več v celoti prepuščena presoji subjekta, ki je podatke posredoval, in prav tako ne bo oviran dostop ENVP in Sodišča do informacij, ki jih potrebujeta za izvajanje svojih nalog. |
| --- | --- |

31.

Zato bi bilo treba najprej omejiti področje uporabe člena 7d(2), in sicer tako, da bi besede „se ne razpošilja“ zamenjali z „se ne razkrije javnosti“. Takšna sprememba bi bila pravno dosledna, ker je določba, kot že rečeno, vzeta iz člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki se nanaša samo na dostop javnosti do dokumentov. S predlagano spremembo bi v veliki meri rešili tudi prej obravnavane probleme: omejitev pravice dostopa posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ne bo več v celoti prepuščena presoji subjekta, ki je podatke posredoval, in prav tako ne bo oviran dostop ENVP in Sodišča do informacij, ki jih potrebujeta za izvajanje svojih nalog.

| 32. | Vendar bo problem ostal nerešen, dokler ne bo v notranjih pravilih Komisije in sporazumih o varnosti podatkov izrecno obravnavano vprašanje dostopa posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter zagotovljeno, da bo izpolnjen pogoj glede potrebnosti iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Ker ima lahko ENVP (pa tudi Sodišče) dostop do podatkov na podlagi načela potrebe po seznanitvi s podatki in glede na to, da je osebje, ki dejansko uporablja podatke, varnostno preverjeno, je vprašljivo, ali je mogoče to zagotoviti tudi za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki. Zato ENVP poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pravica do dostopa do osebnih podatkov v tajnih dokumentih omejena samo, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

32.

Vendar bo problem ostal nerešen, dokler ne bo v notranjih pravilih Komisije in sporazumih o varnosti podatkov izrecno obravnavano vprašanje dostopa posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter zagotovljeno, da bo izpolnjen pogoj glede potrebnosti iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001. Ker ima lahko ENVP (pa tudi Sodišče) dostop do podatkov na podlagi načela potrebe po seznanitvi s podatki in glede na to, da je osebje, ki dejansko uporablja podatke, varnostno preverjeno, je vprašljivo, ali je mogoče to zagotoviti tudi za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki. Zato ENVP poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pravica do dostopa do osebnih podatkov v tajnih dokumentih omejena samo, kadar je to potrebno.

III.4   Člen 7e: pravna podlaga za obdelavo, vrste podatkov, ki se obdelujejo, določitev upravljavca

| 33. | V členu 7e so precej natančno določene naloge Komisije v zvezi z obdelavo podatkov (odstavek 1) in osebni podatki, ki se obdelujejo (odstavki 2 do 4). V odstavku 5 je Komisija določena za upravljavca v skladu s členom 2(d) Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

33.

V členu 7e so precej natančno določene naloge Komisije v zvezi z obdelavo podatkov (odstavek 1) in osebni podatki, ki se obdelujejo (odstavki 2 do 4). V odstavku 5 je Komisija določena za upravljavca v skladu s členom 2(d) Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 34. | ENVP pozitivno ocenjuje prvi odstavek člena 7e, saj zagotavlja pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 45/2001. Dejansko bi morale vse obdelave osebnih podatkov temeljiti na eni od pravnih podlag, ki so navedene v tem členu. V tej zvezi ENVP priznava, da bi lahko bili točki (a) „je obdelava potrebna za izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem interesu (...)“, in (b): „je obdelava potrebna za skladnost z zakonsko obveznostjo, ki velja za upravljavca“ še zlasti primerni v okviru omejevalnih ukrepov. |
| --- | --- |

34.

ENVP pozitivno ocenjuje prvi odstavek člena 7e, saj zagotavlja pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 45/2001. Dejansko bi morale vse obdelave osebnih podatkov temeljiti na eni od pravnih podlag, ki so navedene v tem členu. V tej zvezi ENVP priznava, da bi lahko bili točki (a) „je obdelava potrebna za izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem interesu (...)“, in (b): „je obdelava potrebna za skladnost z zakonsko obveznostjo, ki velja za upravljavca“ še zlasti primerni v okviru omejevalnih ukrepov.

| 35. | Kljub temu ENVP opozarja, da morajo biti osebni podatki v skladu s členom 4 uredbe 45/2001 „primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo (...)“ in da mora zato Komisija zagotoviti, da bodo osebni podatki, ki se zbirajo, potrebni za namen uvedbe omejevalnih ukrepov, predvidenih v osnutku uredbe. |
| --- | --- |

35.

Kljub temu ENVP opozarja, da morajo biti osebni podatki v skladu s členom 4 uredbe 45/2001 „primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo (...)“ in da mora zato Komisija zagotoviti, da bodo osebni podatki, ki se zbirajo, potrebni za namen uvedbe omejevalnih ukrepov, predvidenih v osnutku uredbe.

| 36. | Zato ENVP priporoča spremembo člena 7e(1), ki naj bi se po novem glasil: „Komisija obdeluje osebne podatke, ki so potrebni za opravljanje njenih nalog v skladu s to uredbo.“ |
| --- | --- |

36.

Zato ENVP priporoča spremembo člena 7e(1), ki naj bi se po novem glasil: „Komisija obdeluje osebne podatke, ki so potrebni za opravljanje njenih nalog v skladu s to uredbo.“

| 37. | Poleg tega bi bilo treba natančno preveriti, na splošno in za vsak primer posebej, ustreznost vrst podatkov, ki se uporabljajo v zvezi z omejevalnimi ukrepi – vključno s takšnimi elementi, kot so splošni identifikacijski podatki (npr. davčna številka ali številka socialnega zavarovanja) in „služba ali poklic“ – še zlasti bi bilo treba preveriti, v kolikšni meri te informacije vključujejo posebne vrste podatkov in so zanje morda potrebni posebni zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

37.

Poleg tega bi bilo treba natančno preveriti, na splošno in za vsak primer posebej, ustreznost vrst podatkov, ki se uporabljajo v zvezi z omejevalnimi ukrepi – vključno s takšnimi elementi, kot so splošni identifikacijski podatki (npr. davčna številka ali številka socialnega zavarovanja) in „služba ali poklic“ – še zlasti bi bilo treba preveriti, v kolikšni meri te informacije vključujejo posebne vrste podatkov in so zanje morda potrebni posebni zaščitni ukrepi.

| 38. | Glede na navedeno ENVP pozitivno ocenjuje načelo iz tretjega odstavka, v skladu s katerim se lahko v prilogo vključi priimek in ime staršev fizične osebe, če so ti podatki v posameznem primeru potrebni izključno zaradi preverjanja identitete zadevne fizične osebe s seznama. V tej določbi je dobro upoštevano načelo varstva podatkov, ki omejuje namen; to bi moralo biti ustrezno poudarjeno in veljavno za celoten člen. Zato ENVP priporoča izrecno določitev uporabe tega načela za vse vrste podatkov, in sicer s spremembo člena 7e(2), ki naj bi se po novem glasil: „V prilogo I se vključijo samo podatki o fizičnih osebah s seznama, ki so potrebni zaradi preverjanja identitete zadevne fizične osebe s seznama, v vsakem primeru pa nobeni drugi podatki razen naslednjih“. |
| --- | --- |

38.

Glede na navedeno ENVP pozitivno ocenjuje načelo iz tretjega odstavka, v skladu s katerim se lahko v prilogo vključi priimek in ime staršev fizične osebe, če so ti podatki v posameznem primeru potrebni izključno zaradi preverjanja identitete zadevne fizične osebe s seznama. V tej določbi je dobro upoštevano načelo varstva podatkov, ki omejuje namen; to bi moralo biti ustrezno poudarjeno in veljavno za celoten člen. Zato ENVP priporoča izrecno določitev uporabe tega načela za vse vrste podatkov, in sicer s spremembo člena 7e(2), ki naj bi se po novem glasil: „V prilogo I se vključijo samo podatki o fizičnih osebah s seznama, ki so potrebni zaradi preverjanja identitete zadevne fizične osebe s seznama, v vsakem primeru pa nobeni drugi podatki razen naslednjih“.

| 39. | ENVP je zadovoljen tudi s četrtim odstavkom, v katerem je določeno, da se posebne vrste osebnih podatkov, kot so podatki o kaznivih dejanjih, kazenskih obsodbah ali varnostnih ukrepih, lahko obdelujejo samo v posebnih primerih, pri čemer je treba upoštevati ustrezne zaščitne ukrepe, podatki pa se ne razkrijejo javnosti in se ne izmenjujejo. |
| --- | --- |

39.

ENVP je zadovoljen tudi s četrtim odstavkom, v katerem je določeno, da se posebne vrste osebnih podatkov, kot so podatki o kaznivih dejanjih, kazenskih obsodbah ali varnostnih ukrepih, lahko obdelujejo samo v posebnih primerih, pri čemer je treba upoštevati ustrezne zaščitne ukrepe, podatki pa se ne razkrijejo javnosti in se ne izmenjujejo.

| 40. | V zvezi s petim odstavkom ENVP priznava, da bo določitev upravljavca iz priloge II k uredbi izboljšala njegovo prepoznavnost in vlogo „točke za stike“ ter s tem olajšala uveljavljanje pravic posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, iz Uredbe (ES) št. 45/2001. Kljub temu pa ENVP opozarja, da je treba zagotoviti tudi, da bo lahko upravljavec učinkovito zagotavljal ne samo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, ampak tudi izpolnjevanje vseh drugih obveznosti, določene v Uredbi (ES) št. 45/2001. V tej zvezi bi Komisija lahko razmislila o razjasnitvi te točke predloga, in sicer tako, da bi v petem odstavku izrecno navedla, da mora upravljavec zagotoviti skladnost z obveznostmi, določenimi v Uredbi (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

40.

V zvezi s petim odstavkom ENVP priznava, da bo določitev upravljavca iz priloge II k uredbi izboljšala njegovo prepoznavnost in vlogo „točke za stike“ ter s tem olajšala uveljavljanje pravic posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, iz Uredbe (ES) št. 45/2001. Kljub temu pa ENVP opozarja, da je treba zagotoviti tudi, da bo lahko upravljavec učinkovito zagotavljal ne samo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, ampak tudi izpolnjevanje vseh drugih obveznosti, določene v Uredbi (ES) št. 45/2001. V tej zvezi bi Komisija lahko razmislila o razjasnitvi te točke predloga, in sicer tako, da bi v petem odstavku izrecno navedla, da mora upravljavec zagotoviti skladnost z obveznostmi, določenimi v Uredbi (ES) št. 45/2001.

III.5   Pošiljanje osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam

| 41. | Pomembno vprašanje, če in v kolikšni meri se osebni podatki, ki jih obdelujejo institucije Skupnosti, lahko izmenjujejo z Združenimi narodi in/ali tretjimi državami in pod kakšnimi pogoji, v predlogu ni izrecno obravnavano ampak je implicitno vključeno v postopek uvrščanja na seznam. |
| --- | --- |

41.

Pomembno vprašanje, če in v kolikšni meri se osebni podatki, ki jih obdelujejo institucije Skupnosti, lahko izmenjujejo z Združenimi narodi in/ali tretjimi državami in pod kakšnimi pogoji, v predlogu ni izrecno obravnavano ampak je implicitno vključeno v postopek uvrščanja na seznam.

| 42. | V tej zvezi želi ENVP opozoriti na člen 9 Uredbe (ES) št. 45/2001, v katerih so določeni pogoji za prenos osebnih podatkov prejemnikom, ki niso organi Skupnosti in zanje ne velja Direktiva 95/46/ES. Na voljo je veliko rešitev, od privolitve posameznikov, na katere se podatki nanašajo, (odstavek 6(a)) in izvajanja pravnih zahtevkov (odstavek 6(d)) – ki je lahko koristno v primeru, če je informacije posredovala oseba s seznama, da bi tako zagotovila, da se seznam pregleda – do mehanizmov v okviru ZN, ki zagotavljajo ustrezno varstvo osebnih podatkov, ki jih posreduje EU. |
| --- | --- |

42.

V tej zvezi želi ENVP opozoriti na člen 9 Uredbe (ES) št. 45/2001, v katerih so določeni pogoji za prenos osebnih podatkov prejemnikom, ki niso organi Skupnosti in zanje ne velja Direktiva 95/46/ES. Na voljo je veliko rešitev, od privolitve posameznikov, na katere se podatki nanašajo, (odstavek 6(a)) in izvajanja pravnih zahtevkov (odstavek 6(d)) – ki je lahko koristno v primeru, če je informacije posredovala oseba s seznama, da bi tako zagotovila, da se seznam pregleda – do mehanizmov v okviru ZN, ki zagotavljajo ustrezno varstvo osebnih podatkov, ki jih posreduje EU.

| 43. | ENVP opozarja, da bi bilo treba različne postopke obdelave uskladiti s tem sistemom, da se zagotovi ustrezno varstvo osebnih podatkov, ki se izmenjujejo s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, za kar bo morda potrebna podrobnejša obravnava v predlogu, pa tudi ustrezna ureditev z ZN. |
| --- | --- |

43.

ENVP opozarja, da bi bilo treba različne postopke obdelave uskladiti s tem sistemom, da se zagotovi ustrezno varstvo osebnih podatkov, ki se izmenjujejo s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, za kar bo morda potrebna podrobnejša obravnava v predlogu, pa tudi ustrezna ureditev z ZN.

III.6   Druga vprašanja: odgovornost, predhodno preverjanje, posvetovanje z ENVP

| 44. | Člen 6 izključuje odgovornost fizičnih ali pravnih oseb, ki izvajajo omejevalne ukrepe, razen v primeru malomarnosti. ENVP želi, da se s tem v zvezi pojasni, da tega člena ni mogoče razumeti tako, da izključuje nepogodbeno odgovornost v skladu s členom 32(4) Uredbe (ES) št. 45/2001 in členom 23 Direktive 95/46/ES za obdelavo osebnih podatkov, s katero se krši veljavna zakonodaja. V tej zvezi omejevalni ukrepi temeljijo na obdelavi in objavljanju osebnih podatkov, ki lahko v primeru nezakonitosti že sami po sebi – ne glede na sprejete omejevalne ukrepe – povzročijo nematerialno škodo, kar je že ugotovilo Sodišče (7). |
| --- | --- |

44.

Člen 6 izključuje odgovornost fizičnih ali pravnih oseb, ki izvajajo omejevalne ukrepe, razen v primeru malomarnosti. ENVP želi, da se s tem v zvezi pojasni, da tega člena ni mogoče razumeti tako, da izključuje nepogodbeno odgovornost v skladu s členom 32(4) Uredbe (ES) št. 45/2001 in členom 23 Direktive 95/46/ES za obdelavo osebnih podatkov, s katero se krši veljavna zakonodaja. V tej zvezi omejevalni ukrepi temeljijo na obdelavi in objavljanju osebnih podatkov, ki lahko v primeru nezakonitosti že sami po sebi – ne glede na sprejete omejevalne ukrepe – povzročijo nematerialno škodo, kar je že ugotovilo Sodišče (7).

| 45. | Opozoriti je treba, da bi lahko bilo potrebno predhodno preverjanje s strani ENVP v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 45/2001, glede na to, da predlog določa postopke obdelave posebnih vrst podatkov (sumi kaznivih dejanj, kazenske obsodbe ali varnostni ukrepi) z namenom, da bi posameznikom preprečili popolno uveljavljanje lastninske pravice. |
| --- | --- |

45.

Opozoriti je treba, da bi lahko bilo potrebno predhodno preverjanje s strani ENVP v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 45/2001, glede na to, da predlog določa postopke obdelave posebnih vrst podatkov (sumi kaznivih dejanj, kazenske obsodbe ali varnostni ukrepi) z namenom, da bi posameznikom preprečili popolno uveljavljanje lastninske pravice.

| 46. | ENVP pričakuje, da bo v skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 45/2001 povabljen k posvetovanju o zakonodajnih predlogih in upravnih ukrepih, ki se nanašajo na obdelavo osebnih podatkov in bi lahko bili sprejeti na področju omejevalnih ukrepov proti osebam, osumljenim terorističnih dejanj. |
| --- | --- |

46.

ENVP pričakuje, da bo v skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 45/2001 povabljen k posvetovanju o zakonodajnih predlogih in upravnih ukrepih, ki se nanašajo na obdelavo osebnih podatkov in bi lahko bili sprejeti na področju omejevalnih ukrepov proti osebam, osumljenim terorističnih dejanj.

IV.   ZAKLJUČNE UGOTOVITVE

| 47. | ENVP pozitivno ocenjuje dejstvo, da se je Komisija na podlagi nedavne sodne prakse Sodišča odločila izboljšati postopek uvrščanja na seznam in izrecno navesti pravico do varstva osebnih podatkov, kar je ključni dejavnik pri zagotavljanju zakonitosti in učinkovitosti omejevalnih ukrepov, ki jih sprejme Komisija. |
| --- | --- |

47.

ENVP pozitivno ocenjuje dejstvo, da se je Komisija na podlagi nedavne sodne prakse Sodišča odločila izboljšati postopek uvrščanja na seznam in izrecno navesti pravico do varstva osebnih podatkov, kar je ključni dejavnik pri zagotavljanju zakonitosti in učinkovitosti omejevalnih ukrepov, ki jih sprejme Komisija.

| 48. | ENVP je zadovoljen, ker je v preambuli navedeno, da je pri uporabi uredbe treba spoštovati temeljno pravico do varstva osebnih podatkov, v uvodni izjavi 12 predloga pa izrecno določeno, da se pri obdelavi osebnih podatkov na tem področju uporabljajo predpisi o varstvo podatkov in zlasti Uredba (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

48.

ENVP je zadovoljen, ker je v preambuli navedeno, da je pri uporabi uredbe treba spoštovati temeljno pravico do varstva osebnih podatkov, v uvodni izjavi 12 predloga pa izrecno določeno, da se pri obdelavi osebnih podatkov na tem področju uporabljajo predpisi o varstvo podatkov in zlasti Uredba (ES) št. 45/2001.

| 49. | Na splošno želi ENVP poudariti, da je v Uredbi (ES) št. 45/2001 določena vrsta obveznosti upravljavca in pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki veljajo tudi, če v predlogu niso izrecno navedeni. Kljub temu bi bile v nekaterih primerih zaželene podrobnejše informacije o obveznostih – ter morebitnih izjemah in omejitvah – v zvezi z varstvom podatkov in pravicah na področju omejevalnih ukrepov. |
| --- | --- |

49.

Na splošno želi ENVP poudariti, da je v Uredbi (ES) št. 45/2001 določena vrsta obveznosti upravljavca in pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki veljajo tudi, če v predlogu niso izrecno navedeni. Kljub temu bi bile v nekaterih primerih zaželene podrobnejše informacije o obveznostih – ter morebitnih izjemah in omejitvah – v zvezi z varstvom podatkov in pravicah na področju omejevalnih ukrepov.

| 50. | ENVP pozitivno ocenjuje člena 7a in 7c, ki zagotavljata doslednejše spoštovanje temeljnih pravic, ker določata pravico zadevnih oseb do seznanjenosti z razlogi za vključitev na seznam. Vendar želi ENVP opozoriti, da te določbe ne izključujejo podobnih obveznosti, določenih v Uredbi (ES) št. 45/2001. V tej zvezi ENVP priporoča zakonodajalcu, naj razmisli o tem, da bi v predlogu izrecno pojasnili, kdaj so potrebna odstopanja od načel varstva podatkov, kot v primeru odloga informativnega obvestila v skladu s členom 12 do sprejetja začasne odločbe. |
| --- | --- |

50.

ENVP pozitivno ocenjuje člena 7a in 7c, ki zagotavljata doslednejše spoštovanje temeljnih pravic, ker določata pravico zadevnih oseb do seznanjenosti z razlogi za vključitev na seznam. Vendar želi ENVP opozoriti, da te določbe ne izključujejo podobnih obveznosti, določenih v Uredbi (ES) št. 45/2001. V tej zvezi ENVP priporoča zakonodajalcu, naj razmisli o tem, da bi v predlogu izrecno pojasnili, kdaj so potrebna odstopanja od načel varstva podatkov, kot v primeru odloga informativnega obvestila v skladu s členom 12 do sprejetja začasne odločbe.

| 51. | ENVP meni, da bi lahko člen 7d, ki določa, da se tajni dokumenti lahko razkrijejo z dovoljenjem organa izvora, vplival na pravico posameznika, na katerega se podatki nanašajo, do dostopa do njegovih osebnih podatkov v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 45/2001, in na dostop ENVP in Sodišča do osebnih podatkov v dokumentih s tajnimi informacijami, ki ga potrebujeta za učinkovito izvajanje svojih nalog. V tej zvezi ENVP poziva zakonodajalca, naj spremeni navedeno določbo, in sicer zlasti tako, da besede „se ne razpošilja“ zamenja z „se ne razkrije javnosti“. |
| --- | --- |

51.

ENVP meni, da bi lahko člen 7d, ki določa, da se tajni dokumenti lahko razkrijejo z dovoljenjem organa izvora, vplival na pravico posameznika, na katerega se podatki nanašajo, do dostopa do njegovih osebnih podatkov v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 45/2001, in na dostop ENVP in Sodišča do osebnih podatkov v dokumentih s tajnimi informacijami, ki ga potrebujeta za učinkovito izvajanje svojih nalog. V tej zvezi ENVP poziva zakonodajalca, naj spremeni navedeno določbo, in sicer zlasti tako, da besede „se ne razpošilja“ zamenja z „se ne razkrije javnosti“.

| 52. | ENVP pozitivno ocenjuje člen 7e, saj zagotavlja pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 45/2001. Vendar priporoča nekatere spremembe, s katerimi naj bi zagotovili, da se bodo podatki, ki se obdelujejo, uporabljali za posebne namene in bodo ustrezni, ter da bo vloga upravljavca skladna z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

52.

ENVP pozitivno ocenjuje člen 7e, saj zagotavlja pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 45/2001. Vendar priporoča nekatere spremembe, s katerimi naj bi zagotovili, da se bodo podatki, ki se obdelujejo, uporabljali za posebne namene in bodo ustrezni, ter da bo vloga upravljavca skladna z Uredbo (ES) št. 45/2001.

| 53. | ENVP opozarja, da mora biti morebitno pošiljanje podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 45/2001, da se zagotovi ustrezno varstvo teh podatkov. V tej zvezi bi bile morda potrebne natančnejše določbe v predlogu in ustrezna ureditev z ZN. |
| --- | --- |

53.

ENVP opozarja, da mora biti morebitno pošiljanje podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 45/2001, da se zagotovi ustrezno varstvo teh podatkov. V tej zvezi bi bile morda potrebne natančnejše določbe v predlogu in ustrezna ureditev z ZN.

| 54. | Poleg tega ENVP ugotavlja, da v predlogu ni obravnavana odgovornost v primeru nezakonite obdelave in objave osebnih podatkov in da bo morda potrebno predhodno preverjanje v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 45/2001, ter hkrati pričakuje, da bo povabljen k posvetovanju o nadaljnjih zakonodajnih predlogih in upravnih ukrepih na tem področju. |
| --- | --- |

54.

Poleg tega ENVP ugotavlja, da v predlogu ni obravnavana odgovornost v primeru nezakonite obdelave in objave osebnih podatkov in da bo morda potrebno predhodno preverjanje v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 45/2001, ter hkrati pričakuje, da bo povabljen k posvetovanju o nadaljnjih zakonodajnih predlogih in upravnih ukrepih na tem področju.

V Bruslju, 28. julija 2009

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Sodišče Evropskih skupnosti, 3. september 2008, Kadi in Al Barakaat International Foundation proti Svetu, C-402/05 P in C-415/05 P, še ni objavljeno.

1

Kadi in Al Barakaat International Foundation

(2)  V opombi 1 navedena zadeva Kadi, zlasti odstavek 285.

2

Kadi

(3)  Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).

3

(4)  Glej del 19 Sklepa 2001/844/ES in na primer člen 4(7) Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Združenih držav Amerike o varnosti tajnih podatkov (UL L 115, 3.5.2007, str. 30).

4

(5)  Zbiranje informacij, navedeno v členu 20(3) in (4), se lahko odloži za toliko časa, za kolikor bi take informacije odvzele učinek omejitvi (glej člen 20(5)).

5

(6)  Sodišče prve stopnje, 4. december 2008, PMOI proti Svetu, zadeva T-284/08, še ni objavljeno, glej zlasti odstavke 74–76.

6

PMOI proti Svetu

(7)  Sodišče prve stopnje, 12. september 2007, Kalliopi Nikolau proti Komisiji, zadeva T-259/03, (2007) ZOdl II-99; Sodišče prve stopnje, 8. julij 2008, Franchet in Byk proti Komisiji, T-48/05, še ni objavljeno.

7

Kalliopi Nikolau proti Komisiji

Sodišče prve stopnje, 8. julij 2008, Franchet in Byk proti Komisiji

---

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/8

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o območju svobode, varnosti in pravice za državljane

2009/C 276/02

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti člena 41 uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 10. junija 2009 sprejela Sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu o območju svobode, varnosti in pravice za državljane (1). ENVP je pripravil to mnenje v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. junija 2009 sprejela Sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu o območju svobode, varnosti in pravice za državljane (1). ENVP je pripravil to mnenje v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 2. | Pred sprejetjem sporočila se je Komisija neuradno posvetovala z ENVP; pismo je bilo poslano 19. maja 2009. ENVP je odgovoril 20. maja 2009 in neuradno predlagal dodatne izboljšave besedila Komisije. Poleg tega je aktivno sodeloval pri pripravi pisma o večletnem programu za področje varnosti, svobode in pravice, ki ga je 14. januarja 2009 poslala Delovna skupina za policijo in pravosodje. (2) |
| --- | --- |

2.

Pred sprejetjem sporočila se je Komisija neuradno posvetovala z ENVP; pismo je bilo poslano 19. maja 2009. ENVP je odgovoril 20. maja 2009 in neuradno predlagal dodatne izboljšave besedila Komisije. Poleg tega je aktivno sodeloval pri pripravi pisma o večletnem programu za področje varnosti, svobode in pravice, ki ga je 14. januarja 2009 poslala Delovna skupina za policijo in pravosodje. (2)

| 3. | V sporočilu (prvo poglavje) je poudarjeno, da Unija „potrebuje nov večletni program, ki bi bil na podlagi napredka in izkušenj, pridobljenih iz obstoječih pomanjkljivosti, ambiciozno zasnovan v prihodnost. V tem novem programu bo treba določiti prednostne naloge za prihodnjih pet let.“ Ta večletni program (ki je že poznan kot stockholmski program) bo nadaljevanje programa iz Tampereja in haaškega programa, ki sta dala močan politični zagon območju svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

3.

V sporočilu (prvo poglavje) je poudarjeno, da Unija „potrebuje nov večletni program, ki bi bil na podlagi napredka in izkušenj, pridobljenih iz obstoječih pomanjkljivosti, ambiciozno zasnovan v prihodnost. V tem novem programu bo treba določiti prednostne naloge za prihodnjih pet let.“ Ta večletni program (ki je že poznan kot stockholmski program) bo nadaljevanje programa iz Tampereja in haaškega programa, ki sta dala močan politični zagon območju svobode, varnosti in pravice.

| 4. | Sporočilo naj bi zasnovalo temelje tega novega večletnega programa. ENVP v tej zvezi ugotavlja, da večletni programi kljub temu, da niso zavezujoči instrumenti, precej vplivajo na politike, ki jih institucije razvijajo na zadevnem področju, ker iz njih izvirajo številni konkretni zakonodajni in nezakonodajni ukrepi. |
| --- | --- |

4.

Sporočilo naj bi zasnovalo temelje tega novega večletnega programa. ENVP v tej zvezi ugotavlja, da večletni programi kljub temu, da niso zavezujoči instrumenti, precej vplivajo na politike, ki jih institucije razvijajo na zadevnem področju, ker iz njih izvirajo številni konkretni zakonodajni in nezakonodajni ukrepi.

| 5. | Sporočilo je treba obravnavati s tega vidika. Predstavlja novo fazo v razpravi, za katero bi lahko rekli, da se je začela junija 2008 s poročiloma t. i. skupine za prihodnost notranjih zadev, ki jo je ustanovilo predsedstvo Sveta in naj bi bila vir novih idej: „Svoboda, varnost, zasebnost – evropske notranje zadeve v odprtem svetu“ (3) in „Predlagane rešitve za prihodnji program EU na področju pravosodja“ (4). |
| --- | --- |

5.

Sporočilo je treba obravnavati s tega vidika. Predstavlja novo fazo v razpravi, za katero bi lahko rekli, da se je začela junija 2008 s poročiloma t. i. skupine za prihodnost notranjih zadev, ki jo je ustanovilo predsedstvo Sveta in naj bi bila vir novih idej: „Svoboda, varnost, zasebnost – evropske notranje zadeve v odprtem svetu“ (3) in „Predlagane rešitve za prihodnji program EU na področju pravosodja“ (4).

II.   GLAVNA VSEBINA MNENJA

| 6. | To mnenje ni samo odziv na sporočilo ampak tudi prispevek ENVP k splošni razpravi o prihodnosti območja svobode, varnosti in pravice, na podlagi katere mora biti, kot je napovedalo švedsko predsedstvo EU, pripravljen nov strateški delovni program (stockholmski program) (5). V njem so obravnavane tudi nekatere posledice morebitnega začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe. |
| --- | --- |

6.

To mnenje ni samo odziv na sporočilo ampak tudi prispevek ENVP k splošni razpravi o prihodnosti območja svobode, varnosti in pravice, na podlagi katere mora biti, kot je napovedalo švedsko predsedstvo EU, pripravljen nov strateški delovni program (stockholmski program) (5). V njem so obravnavane tudi nekatere posledice morebitnega začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe.

| 7. | V delu III so opisani najpomembnejše vidiki, ki so obravnavani v mnenju, v delu IV pa je ocena sporočila. |
| --- | --- |

7.

V delu III so opisani najpomembnejše vidiki, ki so obravnavani v mnenju, v delu IV pa je ocena sporočila.

| 8. | V delu V je obravnavano vprašanje, kako zagotoviti dosledno varstvo zasebnosti in osebnih podatkov med vse intenzivnejšo izmenjavo osebnih podatkov. Obravnavano je zlasti poglavje 2.3 sporočila, ki se nanaša na varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, ter splošneje tudi potreba po dodatnih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepih za izboljšanje okvira za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

8.

V delu V je obravnavano vprašanje, kako zagotoviti dosledno varstvo zasebnosti in osebnih podatkov med vse intenzivnejšo izmenjavo osebnih podatkov. Obravnavano je zlasti poglavje 2.3 sporočila, ki se nanaša na varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, ter splošneje tudi potreba po dodatnih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepih za izboljšanje okvira za varstvo podatkov.

| 9. | V delu VI mnenja so obravnavane potrebe in možnosti za hrambo informacij kot sredstev v kazenskem pregonu, dostop do njih in njihovo izmenjavo, oziroma, če uporabimo izraz iz sporočila, „Evropa, ki varuje“. V četrtem poglavju sporočila je navedenih več ciljev v zvezi s pretokom informacij in tehnološkimi orodji, zlasti v podpoglavjih 4.1.2 (nadzor pretoka informacij), 4.1.3 (uporaba potrebnih tehnoloških orodij) in 4.2.3.2 (informacijski sistemi). Lahko bi rekli, da je v tej zvezi najzahtevnejši predlog za razvoj evropskega informacijskega modela (v podpoglavju 4.1.2), ki ga ENVP obravnava zelo podrobno. |
| --- | --- |

9.

V delu VI mnenja so obravnavane potrebe in možnosti za hrambo informacij kot sredstev v kazenskem pregonu, dostop do njih in njihovo izmenjavo, oziroma, če uporabimo izraz iz sporočila, „Evropa, ki varuje“. V četrtem poglavju sporočila je navedenih več ciljev v zvezi s pretokom informacij in tehnološkimi orodji, zlasti v podpoglavjih 4.1.2 (nadzor pretoka informacij), 4.1.3 (uporaba potrebnih tehnoloških orodij) in 4.2.3.2 (informacijski sistemi). Lahko bi rekli, da je v tej zvezi najzahtevnejši predlog za razvoj evropskega informacijskega modela (v podpoglavju 4.1.2), ki ga ENVP obravnava zelo podrobno.

| 10. | V delu VII je na kratko obravnavano posebno vprašanje v okviru območja svobode, varnosti in pravice, ki je pomembno z vidika varstva podatkov, tj. dostop do pravnega varstva in e-pravosodje. |
| --- | --- |

10.

V delu VII je na kratko obravnavano posebno vprašanje v okviru območja svobode, varnosti in pravice, ki je pomembno z vidika varstva podatkov, tj. dostop do pravnega varstva in e-pravosodje.

III.   OBRAVNAVANI VIDIKI

| 11. | Sporočilo in bolj na splošno prihodnost območja svobode, varnosti in pravice, oblikovano v novem večletnem programu, sta v tem mnenju analizirana zlasti z vidika potrebe po varstvu temeljnih pravic. Poleg tega mnenje temelji na prispevkih, ki jih je ENVP dal k razvoju politike EU na tem področju predvsem v okviru svoje svetovalne vloge. ENVP je sprejel že več kot trideset mnenj in pripomb o pobudah, ki izhajajo iz haaškega programa; objavljena so na spletni strani urada. |
| --- | --- |

11.

Sporočilo in bolj na splošno prihodnost območja svobode, varnosti in pravice, oblikovano v novem večletnem programu, sta v tem mnenju analizirana zlasti z vidika potrebe po varstvu temeljnih pravic. Poleg tega mnenje temelji na prispevkih, ki jih je ENVP dal k razvoju politike EU na tem področju predvsem v okviru svoje svetovalne vloge. ENVP je sprejel že več kot trideset mnenj in pripomb o pobudah, ki izhajajo iz haaškega programa; objavljena so na spletni strani urada.

| 12. | Pri oceni sporočila je ENVP upošteval zlasti v nadaljevanju opisane štiri vidike, ki so bistveni za prihodnost območja svobode, varnosti in pravice. Vsi imajo ključno vlogo tudi v sporočilu. |
| --- | --- |

12.

Pri oceni sporočila je ENVP upošteval zlasti v nadaljevanju opisane štiri vidike, ki so bistveni za prihodnost območja svobode, varnosti in pravice. Vsi imajo ključno vlogo tudi v sporočilu.

| 13. | Prvi vidik je izjemno naraščanje števila digitalnih informacij o državljanih, ki je posledica razvoja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (6). Družba postaja t. i. „družba nadzorovanja“, ki vodi digitalne evidence o skoraj vseh transakcijah in skoraj vseh dejavnostih državljanov. Tako se z uporabo oznak RFID že hitro razvijajo t. i. „internet stvari“ in „inteligentna okolja“. Vse bolj se uporablja digitalizacija telesnih značilnosti (biometrika). Svet je vse bolj povezan, organizacije za javno varnost pa imajo dostop do velikega števila potencialno koristnih informacij, kar lahko neposredno vpliva na življenje posameznikov, na katere se te informacije nanašajo. |
| --- | --- |

13.

Prvi vidik je izjemno naraščanje števila digitalnih informacij o državljanih, ki je posledica razvoja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (6). Družba postaja t. i. „družba nadzorovanja“, ki vodi digitalne evidence o skoraj vseh transakcijah in skoraj vseh dejavnostih državljanov. Tako se z uporabo oznak RFID že hitro razvijajo t. i. „internet stvari“ in „inteligentna okolja“. Vse bolj se uporablja digitalizacija telesnih značilnosti (biometrika). Svet je vse bolj povezan, organizacije za javno varnost pa imajo dostop do velikega števila potencialno koristnih informacij, kar lahko neposredno vpliva na življenje posameznikov, na katere se te informacije nanašajo.

| 14. | Drugi vidik je internacionalizacija. Po eni strani v digitalni dobi izmenjava podatkov ni omejena z zunanjimi mejami Evropske unije, po drugi strani pa je vse bolj potrebno mednarodno sodelovanje pri številnih dejavnostih EU na področju svobode, varnosti in pravice, med drugim pri preprečevanju terorizma, policijskem in pravosodnem sodelovanju ter civilnem pravosodju in nadzoru meja. |
| --- | --- |

14.

Drugi vidik je internacionalizacija. Po eni strani v digitalni dobi izmenjava podatkov ni omejena z zunanjimi mejami Evropske unije, po drugi strani pa je vse bolj potrebno mednarodno sodelovanje pri številnih dejavnostih EU na področju svobode, varnosti in pravice, med drugim pri preprečevanju terorizma, policijskem in pravosodnem sodelovanju ter civilnem pravosodju in nadzoru meja.

| 15. | Tretji vidik je uporaba podatkov pri kazenskem pregonu: zaradi terorističnih in drugih groženj, s katerimi se družba sooča v zadnjem času, imajo organi kazenskega pregona (zahteve za) več možnosti za zbiranje, hranjenje in izmenjavo osebnih podatkov. V številnih primerih so dejavno vključeni zasebniki, kot je inter alia razvidno iz direktive o hrambi podatkov (7) in različnih instrumentov v zvezi s podatki PNR (8). |
| --- | --- |

15.

Tretji vidik je uporaba podatkov pri kazenskem pregonu: zaradi terorističnih in drugih groženj, s katerimi se družba sooča v zadnjem času, imajo organi kazenskega pregona (zahteve za) več možnosti za zbiranje, hranjenje in izmenjavo osebnih podatkov. V številnih primerih so dejavno vključeni zasebniki, kot je inter alia razvidno iz direktive o hrambi podatkov (7) in različnih instrumentov v zvezi s podatki PNR (8).

| 16. | Četrti vidik je prosto gibanje. Postopni razvoj območja svobode, varnosti in pravice zahteva nadaljnjo ukinitev notranjih meja in odstranitev morebitnih ovir za prosto gibanje. Novi instrumenti na tem področju v nobenem primeru ne bi smeli ponovno postavljati ovir. V tem okviru prosto gibanje vključuje na eni strani prosto gibanje oseb in na drugi strani prost pretok (osebnih) podatkov. |
| --- | --- |

16.

Četrti vidik je prosto gibanje. Postopni razvoj območja svobode, varnosti in pravice zahteva nadaljnjo ukinitev notranjih meja in odstranitev morebitnih ovir za prosto gibanje. Novi instrumenti na tem področju v nobenem primeru ne bi smeli ponovno postavljati ovir. V tem okviru prosto gibanje vključuje na eni strani prosto gibanje oseb in na drugi strani prost pretok (osebnih) podatkov.

| 17. | Vsi štirje vidiki kažejo, da se okolje, v katerem se uporabljajo informacije, hitro spreminja, zato ni dvoma o tem, da je potreben močan mehanizem za zaščito temeljnih pravic državljanov ter zlasti za varstvo zasebnosti in podatkov. Zato se je ENVP odločil, kot je navedeno v točki 11, v analizi največ pozornosti nameniti potrebi po varstvu. |
| --- | --- |

17.

Vsi štirje vidiki kažejo, da se okolje, v katerem se uporabljajo informacije, hitro spreminja, zato ni dvoma o tem, da je potreben močan mehanizem za zaščito temeljnih pravic državljanov ter zlasti za varstvo zasebnosti in podatkov. Zato se je ENVP odločil, kot je navedeno v točki 11, v analizi največ pozornosti nameniti potrebi po varstvu.

IV.   SPLOŠNA OCENA

| 18. | V sporočilu in stockholmskem programu so določeni cilji EU za naslednjih pet let, ki bi lahko imeli tudi dolgoročnejši učinek. ENVP ugotavlja, da je sporočilo napisano tako, da sprejetje oziroma nesprejetje Lizbonske pogodbe nanj ne bo imelo učinka. Popolnoma razume odločitev Komisije za takšen pristop, vendar hkrati obžaluje, da v sporočilu niso v celoti upoštevane dodatne možnosti, ki jih ponuja Lizbonska pogodba. V mnenju so poudarjene perspektive, ki jih daje Lizbonska pogodba. |
| --- | --- |

18.

V sporočilu in stockholmskem programu so določeni cilji EU za naslednjih pet let, ki bi lahko imeli tudi dolgoročnejši učinek. ENVP ugotavlja, da je sporočilo napisano tako, da sprejetje oziroma nesprejetje Lizbonske pogodbe nanj ne bo imelo učinka. Popolnoma razume odločitev Komisije za takšen pristop, vendar hkrati obžaluje, da v sporočilu niso v celoti upoštevane dodatne možnosti, ki jih ponuja Lizbonska pogodba. V mnenju so poudarjene perspektive, ki jih daje Lizbonska pogodba.

| 19. | Sporočilo temelji na rezultatih ukrepov EU na območju svobode, varnosti in pravice v zadnjih letih. Ti rezultati so dogodkovno pogojeni, poudarek je na ukrepih, ki razširjajo pristojnosti organov kazenskega pregona in posegajo v vsakodnevno življenje državljanov. To velja zlasti na področjih z intenzivno uporabo in izmenjavo osebnih podatkov, kjer je varstvo podatkov bistvenega pomena. Rezultati so dogodkovno pogojeni, saj zunanji dogodki, kot so 11. september ter bombna napada v Madridu in Londonu, močno vplivajo na zakonodajne dejavnosti. Prenos podatkov o potnikih v Združene države, na primer, je mogoče razumeti kot posledico 11. septembra (9), posledica bombnih napadov v Londonu pa je bilo sprejetje direktive o hrambi podatkov 2006/24/ES (10). Poudarek je bil na ukrepih, ki bolj posegajo v vsakodnevno življenje ljudi, ker se je zakonodajalec EU usmeril na ukrepe za lažjo uporabo in izmenjavo podatkov, medtem ko obravnava ukrepov za zagotovitev varstva osebnih podatkov ni bila tako nujna. Najpomembnejši zaščitni ukrep, ki je bil sprejet po treh letih razprav v Svetu, je Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (11). Ta okvirni sklep Sveta ni v celoti zadovoljiv (glej točki 29–30). |
| --- | --- |

19.

Sporočilo temelji na rezultatih ukrepov EU na območju svobode, varnosti in pravice v zadnjih letih. Ti rezultati so dogodkovno pogojeni, poudarek je na ukrepih, ki razširjajo pristojnosti organov kazenskega pregona in posegajo v vsakodnevno življenje državljanov. To velja zlasti na področjih z intenzivno uporabo in izmenjavo osebnih podatkov, kjer je varstvo podatkov bistvenega pomena. Rezultati so dogodkovno pogojeni, saj zunanji dogodki, kot so 11. september ter bombna napada v Madridu in Londonu, močno vplivajo na zakonodajne dejavnosti. Prenos podatkov o potnikih v Združene države, na primer, je mogoče razumeti kot posledico 11. septembra (9), posledica bombnih napadov v Londonu pa je bilo sprejetje direktive o hrambi podatkov 2006/24/ES (10). Poudarek je bil na ukrepih, ki bolj posegajo v vsakodnevno življenje ljudi, ker se je zakonodajalec EU usmeril na ukrepe za lažjo uporabo in izmenjavo podatkov, medtem ko obravnava ukrepov za zagotovitev varstva osebnih podatkov ni bila tako nujna. Najpomembnejši zaščitni ukrep, ki je bil sprejet po treh letih razprav v Svetu, je Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (11). Ta okvirni sklep Sveta ni v celoti zadovoljiv (glej točki 29–30).

| 20. | Izkušnje, pridobljene v zadnjih letih, dokazujejo, da je treba pred sprejetjem novih instrumentov preučiti njihov vpliv na organe kazenskega pregona in evropske državljane. Pri tem je treba ustrezno upoštevati vpliv na zasebnost in učinkovitost kazenskega pregona; to je potrebno najprej pri pripravi in obravnavi predlogov, pa tudi izvajanje teh aktov je treba v ta namen redno pregledovati). Preučitev vplivov je bistvena tudi pred sprejetjem večletnega programa, v katerem so določeni kratkoročni cilji. |
| --- | --- |

20.

Izkušnje, pridobljene v zadnjih letih, dokazujejo, da je treba pred sprejetjem novih instrumentov preučiti njihov vpliv na organe kazenskega pregona in evropske državljane. Pri tem je treba ustrezno upoštevati vpliv na zasebnost in učinkovitost kazenskega pregona; to je potrebno najprej pri pripravi in obravnavi predlogov, pa tudi izvajanje teh aktov je treba v ta namen redno pregledovati). Preučitev vplivov je bistvena tudi pred sprejetjem večletnega programa, v katerem so določeni kratkoročni cilji.

| 21. | ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v sporočilu varstvo temeljnih pravic in zlasti osebnih podatkov opredeljeno kot eno ključnih vprašanj za prihodnost območja svobode, varnosti in pravice. V drugem poglavju sporočila je EU opredeljena kot edinstveno območje z vidika varstva temeljnih pravic, ki temeljijo na skupnih vrednotah. Prav tako je pozitivno, da je pristop k Evropski konvenciji o človekovih pravicah opredeljen kot prednostno vprašanje – celo kot prvo prednostno vprašanje v sporočilu. Pristop je pomemben za zagotovitev usklajenega in povezanega sistema za varstvo temeljnih pravic. Nenazadnje, varstvo podatkov ima v sporočilu ima pomembno mesto. |
| --- | --- |

21.

ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v sporočilu varstvo temeljnih pravic in zlasti osebnih podatkov opredeljeno kot eno ključnih vprašanj za prihodnost območja svobode, varnosti in pravice. V drugem poglavju sporočila je EU opredeljena kot edinstveno območje z vidika varstva temeljnih pravic, ki temeljijo na skupnih vrednotah. Prav tako je pozitivno, da je pristop k Evropski konvenciji o človekovih pravicah opredeljen kot prednostno vprašanje – celo kot prvo prednostno vprašanje v sporočilu. Pristop je pomemben za zagotovitev usklajenega in povezanega sistema za varstvo temeljnih pravic. Nenazadnje, varstvo podatkov ima v sporočilu ima pomembno mesto.

| 22. | Ta usmeritev je dokaz, da je pomemben cilj sporočila zagotovitev varstva pravic državljanov in – s tem – bolj uravnotežen pristop. Vlade potrebujejo ustrezne instrumente za zagotovitev varnosti državljanov, vendar morajo v evropski družbi v celoti spoštovati njihove temeljne pravice. „Za državljane“ (12) pomeni, da mora Evropska unija ohraniti to uravnoteženost. |
| --- | --- |

22.

Ta usmeritev je dokaz, da je pomemben cilj sporočila zagotovitev varstva pravic državljanov in – s tem – bolj uravnotežen pristop. Vlade potrebujejo ustrezne instrumente za zagotovitev varnosti državljanov, vendar morajo v evropski družbi v celoti spoštovati njihove temeljne pravice. „Za državljane“ (12) pomeni, da mora Evropska unija ohraniti to uravnoteženost.

| 23. | ENVP meni, da je ta uravnoteženost, vključno s potrebo po varstvu podatkov, v sporočilu zelo dobro upoštevana. Prav tako je ugotovljeno, da se je treba preusmeriti. To je pomembno, saj politike na območju svobode, varnosti in pravice ne bi smele spodbujati postopnega razvoja v družbo nadzorovanja. ENVP pričakuje, da bo Svet sprejel enak pristop v stockholmskem programu, med drugim tudi s sprejetjem smernic iz točke 25 tega mnenja. |
| --- | --- |

23.

ENVP meni, da je ta uravnoteženost, vključno s potrebo po varstvu podatkov, v sporočilu zelo dobro upoštevana. Prav tako je ugotovljeno, da se je treba preusmeriti. To je pomembno, saj politike na območju svobode, varnosti in pravice ne bi smele spodbujati postopnega razvoja v družbo nadzorovanja. ENVP pričakuje, da bo Svet sprejel enak pristop v stockholmskem programu, med drugim tudi s sprejetjem smernic iz točke 25 tega mnenja.

| 24. | To je še toliko bolj pomembno, ker je območje svobode, varnosti in pravice območje, ki „oblikuje življenjske okoliščine državljanov, zlasti zasebno področje njihove lastne odgovornosti ter politične in socialne varnosti, zavarovane s temeljnimi pravicami“, kakor je bilo poudarjeno v nedavni odločbi nemškega Zveznega ustavnega sodišča z dne 30. junija 2009, ki se nanaša na Lizbonsko pogodbo. (13) |
| --- | --- |

24.

To je še toliko bolj pomembno, ker je območje svobode, varnosti in pravice območje, ki „oblikuje življenjske okoliščine državljanov, zlasti zasebno področje njihove lastne odgovornosti ter politične in socialne varnosti, zavarovane s temeljnimi pravicami“, kakor je bilo poudarjeno v nedavni odločbi nemškega Zveznega ustavnega sodišča z dne 30. junija 2009, ki se nanaša na Lizbonsko pogodbo. (13)

| 25. | ENVP poudarja, da bi bilo treba na takšnem območju:






  — | informacije med organi držav članic ter med ustreznimi evropskimi organi ali zbirkami podatkov, izmenjevati na osnovi ustreznih in učinkovitih mehanizmov, ki v celoti spoštujejo temeljne pravice državljanov in zagotavljajo vzajemno zaupanje. |
| --- | --- | --- |

25.

ENVP poudarja, da bi bilo treba na takšnem območju:

—

informacije med organi držav članic ter med ustreznimi evropskimi organi ali zbirkami podatkov, izmenjevati na osnovi ustreznih in učinkovitih mehanizmov, ki v celoti spoštujejo temeljne pravice državljanov in zagotavljajo vzajemno zaupanje.

| — | To zahteva dostopnost informacij in vzajemno priznavanje pravnih sistemov držav članic (in EU) ter usklajenost standardov za varstvo informacij, ki se lahko med drugim zagotovi s skupnim okvirom za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

—

To zahteva dostopnost informacij in vzajemno priznavanje pravnih sistemov držav članic (in EU) ter usklajenost standardov za varstvo informacij, ki se lahko med drugim zagotovi s skupnim okvirom za varstvo podatkov.

| — | Ti skupni standardi naj se ne bi uporabljali samo v situacijah s čezemejnimi razsežnostmi. Vzajemno zaupanje je možno le, če so standardi zanesljivi in dosledno spoštovani ter ni tveganja, da bi se v primeru, če čezmejna razsežnost ne bi bila (več) prisotna, prenehali uporabljati. Poleg tega razlike med „notranjimi“ in „čezmejnimi“ podatki v praksi ne obstajajo, zlasti ne pri uporabi informacij (14). |
| --- | --- |

—

Ti skupni standardi naj se ne bi uporabljali samo v situacijah s čezemejnimi razsežnostmi. Vzajemno zaupanje je možno le, če so standardi zanesljivi in dosledno spoštovani ter ni tveganja, da bi se v primeru, če čezmejna razsežnost ne bi bila (več) prisotna, prenehali uporabljati. Poleg tega razlike med „notranjimi“ in „čezmejnimi“ podatki v praksi ne obstajajo, zlasti ne pri uporabi informacij (14).

V.   INSTRUMENTI ZA VARSTVO PODATKOV

V.1   Za vsestranski mehanizem za varstvo podatkov

| 26. | ENVP podpira strateški pristop, ki varstvu podatkov namenja pomembno mesto v sporočilu. Veliko pobud na območju svobode, varnosti in pravice dejansko temelji na uporabi osebnih podatkov in učinkovito varstvo podatkov je bistveno za njihov uspeh. Spoštovanje zasebnosti in varstvo podatkov nista samo pravna obveznost, ki je na ravni EU vse bolj priznana, ampak tudi vprašanje, ki je glede na podatke Eurobarometra (15) bistvenega pomena za evropske državljane. Poleg tega je omejitev dostopa do osebnih podatkov bistvena za zagotovitev zaupanja organov pregona. |
| --- | --- |

26.

ENVP podpira strateški pristop, ki varstvu podatkov namenja pomembno mesto v sporočilu. Veliko pobud na območju svobode, varnosti in pravice dejansko temelji na uporabi osebnih podatkov in učinkovito varstvo podatkov je bistveno za njihov uspeh. Spoštovanje zasebnosti in varstvo podatkov nista samo pravna obveznost, ki je na ravni EU vse bolj priznana, ampak tudi vprašanje, ki je glede na podatke Eurobarometra (15) bistvenega pomena za evropske državljane. Poleg tega je omejitev dostopa do osebnih podatkov bistvena za zagotovitev zaupanja organov pregona.

| 27. | V podpoglavju 2.3. sporočila je navedeno, da mora vsestranski mehanizem za varstvo podatkov zajemati vsa področja, ki so v pristojnosti EU (16). ENVP popolnoma podpira ta cilj, ne glede na to, ali bo Lizbonska pogodba začela veljati. Poleg tega ugotavlja, da takšen sistem ne pomeni nujno, da naj bi se za vse obdelave podatkov uporabljal en sam okvir. Glede na trenutno veljavne pogodbe so možnosti za sprejetje enega samega vsestranskega pravnega okvira, ki bi se uporabljal za vse obdelave, omejene zaradi strukture stebrov in dejstva, da so – vsaj v prvem stebru – podatki, ki jih obdelujejo evropske institucije, varovani na posebni pravni podlagi (člen 286 PES). Kljub temu pa ENVP opozarja, da bi z določenimi izboljšavami lahko popolnoma izkoristili možnosti, ki jih nudijo veljavne pogodbe, kot je bilo poudarjeno že v sporočilu Komisije „Izvajanje haaškega programa – pot naprej“ (17). Ko bo začela veljati Lizbonska pogodba, bo ustrezna pravna podlaga za en sam vsestranski pravni okvir, ki se bo uporabljal za vse obdelave podatkov, člen 16 Pogodbe o delovanju EU. |
| --- | --- |

27.

V podpoglavju 2.3. sporočila je navedeno, da mora vsestranski mehanizem za varstvo podatkov zajemati vsa področja, ki so v pristojnosti EU (16). ENVP popolnoma podpira ta cilj, ne glede na to, ali bo Lizbonska pogodba začela veljati. Poleg tega ugotavlja, da takšen sistem ne pomeni nujno, da naj bi se za vse obdelave podatkov uporabljal en sam okvir. Glede na trenutno veljavne pogodbe so možnosti za sprejetje enega samega vsestranskega pravnega okvira, ki bi se uporabljal za vse obdelave, omejene zaradi strukture stebrov in dejstva, da so – vsaj v prvem stebru – podatki, ki jih obdelujejo evropske institucije, varovani na posebni pravni podlagi (člen 286 PES). Kljub temu pa ENVP opozarja, da bi z določenimi izboljšavami lahko popolnoma izkoristili možnosti, ki jih nudijo veljavne pogodbe, kot je bilo poudarjeno že v sporočilu Komisije „Izvajanje haaškega programa – pot naprej“ (17). Ko bo začela veljati Lizbonska pogodba, bo ustrezna pravna podlaga za en sam vsestranski pravni okvir, ki se bo uporabljal za vse obdelave podatkov, člen 16 Pogodbe o delovanju EU.

| 28. | ENVP ugotavlja, da je v vsakem primeru bistveno zagotoviti usklajenost pravnega okvira za varstvo podatkov, po potrebi z uskladitvijo in konsolidacijo različnih pravnih instrumentov, ki se uporabljajo na območju svobode, varnosti in pravice. |
| --- | --- |

28.

ENVP ugotavlja, da je v vsakem primeru bistveno zagotoviti usklajenost pravnega okvira za varstvo podatkov, po potrebi z uskladitvijo in konsolidacijo različnih pravnih instrumentov, ki se uporabljajo na območju svobode, varnosti in pravice.

V skladu z veljavnimi pogodbami

| 29. | Prvi korak je bilo nedavno sprejetje okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (18), čeprav ta pravni instrument v bistvu ni vsestranski okvir, ker njegove določbe niso splošno uporabne. Ne uporabljajo se v notranjih primerih, ko osebni podatki izvirajo iz države članice, ki jih uporablja. Če se države članice ne bodo odločile za vključitev notranjih primerov v nacionalno izvedbeno zakonodajo – kar se verjetno ne bo zgodilo –, bo ta omejitev zmanjšala dodano vrednost okvirnega sklepa Sveta. |
| --- | --- |

29.

Prvi korak je bilo nedavno sprejetje okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (18), čeprav ta pravni instrument v bistvu ni vsestranski okvir, ker njegove določbe niso splošno uporabne. Ne uporabljajo se v notranjih primerih, ko osebni podatki izvirajo iz države članice, ki jih uporablja. Če se države članice ne bodo odločile za vključitev notranjih primerov v nacionalno izvedbeno zakonodajo – kar se verjetno ne bo zgodilo –, bo ta omejitev zmanjšala dodano vrednost okvirnega sklepa Sveta.

| 30. | Drugi razlog, zaradi katerega ENVP meni, da Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ ne vsebuje zadovoljivega okvira za varstvo podatkov na območju svobode, varnosti in pravice, je dejstvo, da več bistvenih določb ni v skladu z Direktivo 95/46/ES. V skladu z veljavnimi pogodbami bi drugi korak lahko bila razširitev področja uporabe in povezava okvirnega sklepa Sveta z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

30.

Drugi razlog, zaradi katerega ENVP meni, da Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ ne vsebuje zadovoljivega okvira za varstvo podatkov na območju svobode, varnosti in pravice, je dejstvo, da več bistvenih določb ni v skladu z Direktivo 95/46/ES. V skladu z veljavnimi pogodbami bi drugi korak lahko bila razširitev področja uporabe in povezava okvirnega sklepa Sveta z navedeno direktivo.

| 31. | Dodatni zagon pri uresničevanju vsestranskega mehanizma za varstvo podatkov bi lahko dosegli z določitvijo jasne dolgoročne vizije, ki bi lahko vključevala splošen in usklajen pristop za določitev zbiranja in izmenjave podatkov – ter uporabo obstoječih zbirk podatkov – in hkrati jamstva za varstvo podatkov. Na ta način bi preprečili nepotrebno prekrivanje in podvajanje instrumentov (in s tem obdelave osebnih podatkov). To bi tudi pospešilo usklajevanje politik EU na zadevnem področju ter okrepilo zaupanje državljanov v način, kako javni organi ravnajo z njihovimi podatki. ENVP priporoča Svetu, naj v stockholmskem programu potrdi, da je potrebna jasna dolgoročna vizija. |
| --- | --- |

31.

Dodatni zagon pri uresničevanju vsestranskega mehanizma za varstvo podatkov bi lahko dosegli z določitvijo jasne dolgoročne vizije, ki bi lahko vključevala splošen in usklajen pristop za določitev zbiranja in izmenjave podatkov – ter uporabo obstoječih zbirk podatkov – in hkrati jamstva za varstvo podatkov. Na ta način bi preprečili nepotrebno prekrivanje in podvajanje instrumentov (in s tem obdelave osebnih podatkov). To bi tudi pospešilo usklajevanje politik EU na zadevnem področju ter okrepilo zaupanje državljanov v način, kako javni organi ravnajo z njihovimi podatki. ENVP priporoča Svetu, naj v stockholmskem programu potrdi, da je potrebna jasna dolgoročna vizija.

| 32. | Nadalje ENVP priporoča, da bi bilo treba oceniti že sprejete ukrepe na tem področju, njihovo konkretno izvajanje in učinkovitost, ter nanje pogledati v pravi luči. Pri tej oceni bi bilo treba ustrezno upoštevati njihov učinek na zasebnost in učinkovitost kazenskega pregona. Če bi se v teh ocenah izkazalo, da se z nekaterimi ukrepi ne dosegajo predvideni rezultati ali rezultati niso sorazmerni s predvidenimi cilji, bi bilo treba razmisliti o naslednjem:






  — | Najprej o spremembi ali razveljavitvi ukrepov, če se izkaže, da niso upravičeni in ne prinašajo dodane vrednosti za organe kazenskega pregona in evropske državljane. |
| --- | --- | --- |

32.

Nadalje ENVP priporoča, da bi bilo treba oceniti že sprejete ukrepe na tem področju, njihovo konkretno izvajanje in učinkovitost, ter nanje pogledati v pravi luči. Pri tej oceni bi bilo treba ustrezno upoštevati njihov učinek na zasebnost in učinkovitost kazenskega pregona. Če bi se v teh ocenah izkazalo, da se z nekaterimi ukrepi ne dosegajo predvideni rezultati ali rezultati niso sorazmerni s predvidenimi cilji, bi bilo treba razmisliti o naslednjem:

—

Najprej o spremembi ali razveljavitvi ukrepov, če se izkaže, da niso upravičeni in ne prinašajo dodane vrednosti za organe kazenskega pregona in evropske državljane.

| — | Nato bi bilo treba preučiti možnosti za boljšo uporabo obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

—

Nato bi bilo treba preučiti možnosti za boljšo uporabo obstoječih ukrepov.

| — | Novi zakonodajni ukrepi naj bi bili predlagani šele v tretji fazi, če bi se izkazalo, da so potrebni za uresničevanje zastavljenih ciljev. Novi instrumenti naj bi bili sprejeti samo v primeru, če bi prinašali jasno in konkretno dodano vrednost za organe kazenskega pregona in evropske državljane. |
| --- | --- |

—

Novi zakonodajni ukrepi naj bi bili predlagani šele v tretji fazi, če bi se izkazalo, da so potrebni za uresničevanje zastavljenih ciljev. Novi instrumenti naj bi bili sprejeti samo v primeru, če bi prinašali jasno in konkretno dodano vrednost za organe kazenskega pregona in evropske državljane.

ENVP priporoča, naj se v stockholmskem programu navede sistem za oceno obstoječih ukrepov.

| 33. | Nenazadnje pa je treba posebej poudariti pomen doslednejšega izvajanja obstoječih zaščitnih ukrepov v skladu s sporočilom Komisije o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje direktive o varstvu podatkov (19) in predlogov ENVP v mnenju o tem sporočilu (20). V okviru tretjega stebra Komisija žal nima možnosti, da bi začela postopke v primeru kršitev. |
| --- | --- |

33.

Nenazadnje pa je treba posebej poudariti pomen doslednejšega izvajanja obstoječih zaščitnih ukrepov v skladu s sporočilom Komisije o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje direktive o varstvu podatkov (19) in predlogov ENVP v mnenju o tem sporočilu (20). V okviru tretjega stebra Komisija žal nima možnosti, da bi začela postopke v primeru kršitev.

V skladu z Lizbonsko pogodbo

| 34. | V Lizbonski pogodbi je predviden resnično vsestranski okvir za varstvo podatkov. V členu 16.2 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku določata pravila v zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije ter držav članic in zasebnih strank v okviru dejavnosti s področja uporabe prava Unije. |
| --- | --- |

34.

V Lizbonski pogodbi je predviden resnično vsestranski okvir za varstvo podatkov. V členu 16.2 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku določata pravila v zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije ter držav članic in zasebnih strank v okviru dejavnosti s področja uporabe prava Unije.

| 35. | Glede na to, da je v sporočilu vsestranskemu mehanizmu za varstvo podatkov namenjeno pomembno mesto, ENVP meni, da je namen Komisije predlagati pravni okvir, ki se bo uporabljal za vse obdelave podatkov. ENVP v celoti podpira ta cilj, ki zagotavlja večjo skladnost sistema in pravno varstvo ter s tem učinkovitejše varstvo podatkov. Zlasti pa bi se s takšnim sistemom izognili težavam pri ločevanju med stebri, ki nastanejo, kadar se podatki, zbrani za komercialne namene v zasebnem sektorju, uporabljajo za namene kazenskega pregona. Ločnica med stebri dejansko ne ustreza popolnoma resničnosti, kar dokazujeta tudi odločbi Sodišča v zvezi s PNR (21) in hrambo podatkov (22). |
| --- | --- |

35.

Glede na to, da je v sporočilu vsestranskemu mehanizmu za varstvo podatkov namenjeno pomembno mesto, ENVP meni, da je namen Komisije predlagati pravni okvir, ki se bo uporabljal za vse obdelave podatkov. ENVP v celoti podpira ta cilj, ki zagotavlja večjo skladnost sistema in pravno varstvo ter s tem učinkovitejše varstvo podatkov. Zlasti pa bi se s takšnim sistemom izognili težavam pri ločevanju med stebri, ki nastanejo, kadar se podatki, zbrani za komercialne namene v zasebnem sektorju, uporabljajo za namene kazenskega pregona. Ločnica med stebri dejansko ne ustreza popolnoma resničnosti, kar dokazujeta tudi odločbi Sodišča v zvezi s PNR (21) in hrambo podatkov (22).

| 36. | ENVP predlaga, da se to načelo vsestranskega mehanizma za varstvo podatkov poudari v stockholmskem programu, saj dokazuje, da takšen mehanizem ni samo prednostna naloga, ampak je nujen glede na različne prakse pri obdelavi podatkov. Predlaga, da se v stockholmski program kot prednostna naloga vključi potreba po novem zakonodajnem okviru, ki bo inter alia nadomestil tudi Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ. |
| --- | --- |

36.

ENVP predlaga, da se to načelo vsestranskega mehanizma za varstvo podatkov poudari v stockholmskem programu, saj dokazuje, da takšen mehanizem ni samo prednostna naloga, ampak je nujen glede na različne prakse pri obdelavi podatkov. Predlaga, da se v stockholmski program kot prednostna naloga vključi potreba po novem zakonodajnem okviru, ki bo inter alia nadomestil tudi Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ.

| 37. | ENVP poudarja, da vsestranski mehanizem za varstvo podatkov, ki temelji na splošnem zakonodajnem okviru, ne izključuje sprejetja dodatnih predpisov za varstvo podatkov v policijskem in pravosodnem sektorju. V teh dodatnih predpisih bi lahko upoštevali posebne potrebe na področju kazenskega pregona, kot je predvideno v izjavi št. 21, ki je priložena Lizbonski pogodbi. (23) |
| --- | --- |

37.

ENVP poudarja, da vsestranski mehanizem za varstvo podatkov, ki temelji na splošnem zakonodajnem okviru, ne izključuje sprejetja dodatnih predpisov za varstvo podatkov v policijskem in pravosodnem sektorju. V teh dodatnih predpisih bi lahko upoštevali posebne potrebe na področju kazenskega pregona, kot je predvideno v izjavi št. 21, ki je priložena Lizbonski pogodbi. (23)

V.2   Preoblikovanje načel varstva podatkov

| 38. | V sporočilu je ugotovljeno, da tehnološke spremembe vplivajo na komunikacijo med posamezniki ter javnimi in zasebnimi organizacijami. Komisija meni, da je zato treba preoblikovati številna temeljna načela varstva podatkov. |
| --- | --- |

38.

V sporočilu je ugotovljeno, da tehnološke spremembe vplivajo na komunikacijo med posamezniki ter javnimi in zasebnimi organizacijami. Komisija meni, da je zato treba preoblikovati številna temeljna načela varstva podatkov.

| 39. | ENVP pozitivno ocenjuje te cilje sporočila. Izredno koristna bi bila ocena učinkovitosti teh načel z vidika tehnoloških sprememb. Najprej je treba opozoriti, da preoblikovanje in potrditev načel varstva podatkov ni zmeraj neposredno povezano s tehnološkim razvojem. Lahko bi bilo potrebno tudi iz drugih razlogov, navedenih v delu III, kot so internacionalizacija, vse večja uporaba podatkov za namene kazenskega pregona in prosto gibanje. |
| --- | --- |

39.

ENVP pozitivno ocenjuje te cilje sporočila. Izredno koristna bi bila ocena učinkovitosti teh načel z vidika tehnoloških sprememb. Najprej je treba opozoriti, da preoblikovanje in potrditev načel varstva podatkov ni zmeraj neposredno povezano s tehnološkim razvojem. Lahko bi bilo potrebno tudi iz drugih razlogov, navedenih v delu III, kot so internacionalizacija, vse večja uporaba podatkov za namene kazenskega pregona in prosto gibanje.

| 40. | Poleg tega ENVP meni, da bi bila ta ocena lahko vključena v javno posvetovanje, ki ga je napovedala Komisija na konferenci „Osebni podatki – večja uporaba, večja zaščita“19. in 20. maja 2009. To javno posvetovanje bi lahko dalo pomembne rezultate (24). ENVP predlaga, naj Svet v stockholmskem programu in Komisija v javnih izjavah o posvetovanju poudarita povezavo med cilji sporočila iz podpoglavja 2.3 in javnim posvetovanjem o prihodnosti varstva podatkov. |
| --- | --- |

40.

Poleg tega ENVP meni, da bi bila ta ocena lahko vključena v javno posvetovanje, ki ga je napovedala Komisija na konferenci „Osebni podatki – večja uporaba, večja zaščita“19. in 20. maja 2009. To javno posvetovanje bi lahko dalo pomembne rezultate (24). ENVP predlaga, naj Svet v stockholmskem programu in Komisija v javnih izjavah o posvetovanju poudarita povezavo med cilji sporočila iz podpoglavja 2.3 in javnim posvetovanjem o prihodnosti varstva podatkov.

| 41. | Takšna ocena bi lahko vključevala naslednje točke:






  — | Osebni podatki na območju svobode, varnosti in pravice so lahko zelo občutljivi; to velja med drugim za podatke o kazenskih obsodbah, policijske podatke in biometrične podatke, kot so prstni odtisi in profili DNK. |
| --- | --- | --- |

41.

Takšna ocena bi lahko vključevala naslednje točke:

—

Osebni podatki na območju svobode, varnosti in pravice so lahko zelo občutljivi; to velja med drugim za podatke o kazenskih obsodbah, policijske podatke in biometrične podatke, kot so prstni odtisi in profili DNK.

| — | Obdelava takšnih podatkov lahko ima neprijetne posledice za posameznike, na katere se podatki nanašajo, zlasti glede na to, da imajo organi kazenskega pregona pooblastila za prisilne ukrepe. Poleg tega je spremljanje in analiziranje podatkov vse bolj avtomatizirano, pogosto brez človeškega posredovanja. Tehnologija omogoča uporabo podatkovnih zbirk z osebnimi podatki za splošna iskanja (ruderjenje in profiliranje podatkov itd.) Treba bi bilo jasno določiti pravne obveznosti, na katerih temelji obdelava podatkov. |
| --- | --- |

—

Obdelava takšnih podatkov lahko ima neprijetne posledice za posameznike, na katere se podatki nanašajo, zlasti glede na to, da imajo organi kazenskega pregona pooblastila za prisilne ukrepe. Poleg tega je spremljanje in analiziranje podatkov vse bolj avtomatizirano, pogosto brez človeškega posredovanja. Tehnologija omogoča uporabo podatkovnih zbirk z osebnimi podatki za splošna iskanja (ruderjenje in profiliranje podatkov itd.) Treba bi bilo jasno določiti pravne obveznosti, na katerih temelji obdelava podatkov.

| — | Zakonodaja v zvezi z varstvom podatkov temelji na tem, da se lahko podatki zbirajo za posebne namene in se ne morejo uporabljati na način, ki ni združljiv s temi nameni. Uporaba za druge namene bi lahko bila dovoljena samo, če je tako določeno v zakonu in potrebno za zaščito določenih javnih interesov, kot so tisti iz člena 8.2. EKČP. |
| --- | --- |

—

Zakonodaja v zvezi z varstvom podatkov temelji na tem, da se lahko podatki zbirajo za posebne namene in se ne morejo uporabljati na način, ki ni združljiv s temi nameni. Uporaba za druge namene bi lahko bila dovoljena samo, če je tako določeno v zakonu in potrebno za zaščito določenih javnih interesov, kot so tisti iz člena 8.2. EKČP.

| — | Treba je spoštovati načelo omejitve namena, kar lahko vpliva na sedanje trende pri uporabi podatkov. Za namene kazenskega pregona se uporabljajo podatki, ki jih zasebna podjetja v telekomunikacijskem, prometnem in finančnem sektorju zbirajo za komercialne namene. Poleg tega se uporabljajo, na primer na področju priseljevanja in nadzorovanja meja, obsežni informacijski sistemi. Dovoljene so povezave in dostop do podatkovnih zbirk, kar pomeni razširitev osnovnega namena, za katerega so bili podatki zbrani. Treba je preučiti sedanje trende, po potrebi tudi možne prilagoditve in/ali dodatne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

—

Treba je spoštovati načelo omejitve namena, kar lahko vpliva na sedanje trende pri uporabi podatkov. Za namene kazenskega pregona se uporabljajo podatki, ki jih zasebna podjetja v telekomunikacijskem, prometnem in finančnem sektorju zbirajo za komercialne namene. Poleg tega se uporabljajo, na primer na področju priseljevanja in nadzorovanja meja, obsežni informacijski sistemi. Dovoljene so povezave in dostop do podatkovnih zbirk, kar pomeni razširitev osnovnega namena, za katerega so bili podatki zbrani. Treba je preučiti sedanje trende, po potrebi tudi možne prilagoditve in/ali dodatne zaščitne ukrepe.

| — | Poleg načel varstva podatkov, ki so navedeni v sporočilu, bi bilo treba v oceni upoštevati, da je treba zagotoviti preglednost obdelave, ki omogoča posameznikom, na katere se podatki nanašajo, uveljavljanje pravic. Preglednost je zelo problematično vprašanje na področju kazenskega pregona, zlasti zato ker jo je treba presojati glede na tveganja za preiskave. |
| --- | --- |

—

Poleg načel varstva podatkov, ki so navedeni v sporočilu, bi bilo treba v oceni upoštevati, da je treba zagotoviti preglednost obdelave, ki omogoča posameznikom, na katere se podatki nanašajo, uveljavljanje pravic. Preglednost je zelo problematično vprašanje na področju kazenskega pregona, zlasti zato ker jo je treba presojati glede na tveganja za preiskave.

| — | Treba bi bilo tudi najti rešitve za izmenjavo podatkov s tretjimi državami. |
| --- | --- |

—

Treba bi bilo tudi najti rešitve za izmenjavo podatkov s tretjimi državami.

| 42. | V oceni bi bilo treba tudi preučiti možnosti za zagotovitev večje učinkovitosti uresničevanja načel varstva podatkov. V tej zvezi bi bilo koristno, da bi se usmerili na instrumente, ki lahko povečajo odgovornosti upravljavcev podatkov. Ti bi morali omogočati popolno odgovornost upravljavcev podatkov za njihovo upravljanje. V tej zvezi je koristen pojem „upravljanje podatkov“, ki zajema vsa pravna, tehnična in organizacijska sredstva, s katerimi organizacije zagotavljajo popolno odgovornost za način ravnanja s podatki, kot je načrtovanje in nadzor, uporaba zvočne tehnologije, primerno usposabljanje osebja, revizije skladnosti itd. |
| --- | --- |

42.

V oceni bi bilo treba tudi preučiti možnosti za zagotovitev večje učinkovitosti uresničevanja načel varstva podatkov. V tej zvezi bi bilo koristno, da bi se usmerili na instrumente, ki lahko povečajo odgovornosti upravljavcev podatkov. Ti bi morali omogočati popolno odgovornost upravljavcev podatkov za njihovo upravljanje. V tej zvezi je koristen pojem „upravljanje podatkov“, ki zajema vsa pravna, tehnična in organizacijska sredstva, s katerimi organizacije zagotavljajo popolno odgovornost za način ravnanja s podatki, kot je načrtovanje in nadzor, uporaba zvočne tehnologije, primerno usposabljanje osebja, revizije skladnosti itd.

V.3   Tehnologije, ki spoštujejo zasebnost (privacy aware technologies)

| 43. | ENVP je zadovoljen, da je v podpoglavju 2.3 sporočila navedeno certificiranje za varstvo zasebnosti. Poleg tega bi lahko navedli tudi načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov (privacy by design) in potrebo po določitvi najboljših razpoložljivih tehnologij za varstvo podatkov v okviru EU. |
| --- | --- |

43.

ENVP je zadovoljen, da je v podpoglavju 2.3 sporočila navedeno certificiranje za varstvo zasebnosti. Poleg tega bi lahko navedli tudi načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov (privacy by design) in potrebo po določitvi najboljših razpoložljivih tehnologij za varstvo podatkov v okviru EU.

| 44. | ENVP meni, da bi s spoštovanjem zasebnosti pri načrtovanju sistemov in tehnologijami, ki spoštujejo zasebnost, lahko zagotovili boljše varstvo in učinkovitejšo uporabo informacij. ENVP predlaga dve možnosti nadaljnjega razvoja, ki se ne izključujeta:






  — | certificiranje za varstvo zasebnosti in podatkov (25) za razvijalce in uporabnike informacijskih sistemov, ki je lahko financirano iz sredstev EU in podprto z zakonodajo EU ali ne, |
| --- | --- | --- |

44.

ENVP meni, da bi s spoštovanjem zasebnosti pri načrtovanju sistemov in tehnologijami, ki spoštujejo zasebnost, lahko zagotovili boljše varstvo in učinkovitejšo uporabo informacij. ENVP predlaga dve možnosti nadaljnjega razvoja, ki se ne izključujeta:

—

certificiranje za varstvo zasebnosti in podatkov (25) za razvijalce in uporabnike informacijskih sistemov, ki je lahko financirano iz sredstev EU in podprto z zakonodajo EU ali ne,

| — | pravna obveznost razvijalcev in uporabnikov informacijskih sistemov, da uporabljajo sisteme, ki so skladni z načelom zasebnosti pri načrtovanju. V ta namen bi bilo morda treba razširiti področje uporaba zakonodaje na področju varstva podatkov, da bi bili razvijalci sistemov odgovorni za sisteme, ki jih razvijajo. (26) |
| --- | --- |

—

pravna obveznost razvijalcev in uporabnikov informacijskih sistemov, da uporabljajo sisteme, ki so skladni z načelom zasebnosti pri načrtovanju. V ta namen bi bilo morda treba razširiti področje uporaba zakonodaje na področju varstva podatkov, da bi bili razvijalci sistemov odgovorni za sisteme, ki jih razvijajo. (26)

ENVP predlaga, da se ti možnosti navedeta v stockholmskem programu.

V.4   Zunanji vidiki

| 45. | V sporočilu sta obravnavana tudi razvoj in promocija mednarodnih standardov za varstvo podatkov. V tem času se izvajajo številne dejavnosti, med drugim v okviru mednarodne konference pooblaščencev za zasebnost in varstvo podatkov, katerih namen je priprava izpolnljivih in splošno uporabnih standardov. Na tej podlagi bi lahko v bližnji prihodnosti sprejeli mednarodni sporazum. ENVP predlaga, da se te dejavnosti podprejo v stockholmskem programu. |
| --- | --- |

45.

V sporočilu sta obravnavana tudi razvoj in promocija mednarodnih standardov za varstvo podatkov. V tem času se izvajajo številne dejavnosti, med drugim v okviru mednarodne konference pooblaščencev za zasebnost in varstvo podatkov, katerih namen je priprava izpolnljivih in splošno uporabnih standardov. Na tej podlagi bi lahko v bližnji prihodnosti sprejeli mednarodni sporazum. ENVP predlaga, da se te dejavnosti podprejo v stockholmskem programu.

| 46. | V sporočilu je navedeno tudi sklepanje dvostranskih sporazumov na podlagi napredka, doseženega v sodelovanju z Združenimi državami. Tudi ENVP meni, da je potreben jasen pravni okvir za prenos podatkov v tretje države in je zato pozdravil skupna prizadevanja organov EU in ameriških oblasti v okviru skupine na visoki ravni v zvezi s čezatlantskim instrumentom za varstvo podatkov, hkrati pa je poudaril, da je treba pojasniti posebna vprašanja in jim nameniti več pozornosti (27). S tega stališča so zanimive tudi pobude iz poročila o notranjih zadevah v zvezi z evro-atlantskim območjem svobode, varnosti in pravice, o katerem naj bi se EU v skladu s tem poročilom odločila do leta 2014. Takšno območje ne bi moglo obstajati brez ustreznih jamstev za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

46.

V sporočilu je navedeno tudi sklepanje dvostranskih sporazumov na podlagi napredka, doseženega v sodelovanju z Združenimi državami. Tudi ENVP meni, da je potreben jasen pravni okvir za prenos podatkov v tretje države in je zato pozdravil skupna prizadevanja organov EU in ameriških oblasti v okviru skupine na visoki ravni v zvezi s čezatlantskim instrumentom za varstvo podatkov, hkrati pa je poudaril, da je treba pojasniti posebna vprašanja in jim nameniti več pozornosti (27). S tega stališča so zanimive tudi pobude iz poročila o notranjih zadevah v zvezi z evro-atlantskim območjem svobode, varnosti in pravice, o katerem naj bi se EU v skladu s tem poročilom odločila do leta 2014. Takšno območje ne bi moglo obstajati brez ustreznih jamstev za varstvo podatkov.

| 47. | ENVP meni, da bi bilo treba z evropskimi standardi za varstvo podatkov, ki temeljijo na konvenciji Sveta Evrope št. 108 o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (28) ter sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča za človekove pravice, določiti raven varstva podatkov v splošnem sporazumu z Združenimi državami o varstvu in izmenjavi podatkov. Takšen splošni sporazum bi lahko bil temelj za posebne sporazume o izmenjavi osebnih podatkov. To je še toliko bolj pomembno glede na cilj iz podpoglavja 4.2.1 sporočila, v katerem je določeno, da mora EU skleniti sporazum o policijskem sodelovanju, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

47.

ENVP meni, da bi bilo treba z evropskimi standardi za varstvo podatkov, ki temeljijo na konvenciji Sveta Evrope št. 108 o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (28) ter sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča za človekove pravice, določiti raven varstva podatkov v splošnem sporazumu z Združenimi državami o varstvu in izmenjavi podatkov. Takšen splošni sporazum bi lahko bil temelj za posebne sporazume o izmenjavi osebnih podatkov. To je še toliko bolj pomembno glede na cilj iz podpoglavja 4.2.1 sporočila, v katerem je določeno, da mora EU skleniti sporazum o policijskem sodelovanju, kadar je to potrebno.

| 48. | ENVP popolnoma razume, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje, včasih tudi z državami, ki ne zagotavljajo varstva temeljnih pravic. Kljub temu (29) je nujno upoštevati, da bi takšno mednarodno sodelovanje še povečalo obseg zbiranja in mednarodnega prenosa podatkov. Zato je bistveno, da za zbiranje in prenos osebnih podatkov prek meja Unije veljajo načela poštene in zakonite obdelave – kot tudi splošna načela predpisanega postopka – in da se osebni podatki posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam samo, če zadevne tretje strani zagotovijo ustrezno stopnjo varstva ali druge primerne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

48.

ENVP popolnoma razume, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje, včasih tudi z državami, ki ne zagotavljajo varstva temeljnih pravic. Kljub temu (29) je nujno upoštevati, da bi takšno mednarodno sodelovanje še povečalo obseg zbiranja in mednarodnega prenosa podatkov. Zato je bistveno, da za zbiranje in prenos osebnih podatkov prek meja Unije veljajo načela poštene in zakonite obdelave – kot tudi splošna načela predpisanega postopka – in da se osebni podatki posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam samo, če zadevne tretje strani zagotovijo ustrezno stopnjo varstva ali druge primerne zaščitne ukrepe.

| 49. | Nazadnje ENVP priporoča, da se v stockholmskem programu poudari pomen splošnih sporazumov z Združenimi državami in drugimi tretjimi državami o varstvu in izmenjavi podatkov, ki morajo temeljiti na ravni varstva, ki je zajamčena na ozemlju EU. V širšem smislu ENVP opozarja na pomen aktivne promocije spoštovanja temeljnih pravic in zlasti varstva podatkov v odnosih s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. (30) Poleg tega bi lahko v stockholmskem programu na splošno navedli, da je treba pri izmenjavi podatkov s tretjimi državami zagotoviti ustrezno raven varstva podatkov ali druge zaščitne ukrepe v teh tretjih državah. |
| --- | --- |

49.

Nazadnje ENVP priporoča, da se v stockholmskem programu poudari pomen splošnih sporazumov z Združenimi državami in drugimi tretjimi državami o varstvu in izmenjavi podatkov, ki morajo temeljiti na ravni varstva, ki je zajamčena na ozemlju EU. V širšem smislu ENVP opozarja na pomen aktivne promocije spoštovanja temeljnih pravic in zlasti varstva podatkov v odnosih s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. (30) Poleg tega bi lahko v stockholmskem programu na splošno navedli, da je treba pri izmenjavi podatkov s tretjimi državami zagotoviti ustrezno raven varstva podatkov ali druge zaščitne ukrepe v teh tretjih državah.

VI.   UPORABA INFORMACIJ

VI.1   Za evropski informacijski model

| 50. | Boljša izmenjava informacij je najpomembnejši politični cilj Evropske unije na območju svobode, varnosti in pravice. V podpoglavju 4.1.2 sporočila je poudarjeno, da je varnost v Evropski uniji odvisna od učinkovitih mehanizmov za izmenjavo informacij med nacionalnimi organi in drugimi evropskimi akterji. Da je poudarek na izmenjavi informacij, je logično glede na to, da ni evropskih policijskih sil, evropskega sistema za kazensko pravosodje in evropskega nadzora meja. Ukrepi, ki se nanašajo na informacije, so torej bistveni prispevek Evropske unije, ki omogoča organom držav članic obravnavo čezmejnega kriminala in učinkovito varstvo zunanjih meja. Vendar pa ne prispevajo samo k varnosti državljanov ampak tudi k njihovi svobodi – prosto gibanje oseb je bilo v tem mnenju je že omenjeno – in pravici. |
| --- | --- |

50.

Boljša izmenjava informacij je najpomembnejši politični cilj Evropske unije na območju svobode, varnosti in pravice. V podpoglavju 4.1.2 sporočila je poudarjeno, da je varnost v Evropski uniji odvisna od učinkovitih mehanizmov za izmenjavo informacij med nacionalnimi organi in drugimi evropskimi akterji. Da je poudarek na izmenjavi informacij, je logično glede na to, da ni evropskih policijskih sil, evropskega sistema za kazensko pravosodje in evropskega nadzora meja. Ukrepi, ki se nanašajo na informacije, so torej bistveni prispevek Evropske unije, ki omogoča organom držav članic obravnavo čezmejnega kriminala in učinkovito varstvo zunanjih meja. Vendar pa ne prispevajo samo k varnosti državljanov ampak tudi k njihovi svobodi – prosto gibanje oseb je bilo v tem mnenju je že omenjeno – in pravici.

| 51. | Prav zato je bilo v haaški program vključeno načelo dostopnosti, v skladu s katerim ne bi smelo biti ovir pri prenosu informacij, ki so potrebne za boj proti kriminalu, preko notranjih meja EU. Nedavne izkušnje dokazujejo, da je bila uvedba tega načela v zakonodajne ukrepe težavna. Svet ni sprejel predloga Komisije za okvirni sklep Sveta z dne 12. oktobra 2005 o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (31). Države članice niso bile pripravljene v celoti sprejeti posledic izvajanja načela dostopnosti. Namesto tega so bili sprejeti bolj omejeni instrumenti (32), kot je Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (sklep k Prümski pogodbi) (33). |
| --- | --- |

51.

Prav zato je bilo v haaški program vključeno načelo dostopnosti, v skladu s katerim ne bi smelo biti ovir pri prenosu informacij, ki so potrebne za boj proti kriminalu, preko notranjih meja EU. Nedavne izkušnje dokazujejo, da je bila uvedba tega načela v zakonodajne ukrepe težavna. Svet ni sprejel predloga Komisije za okvirni sklep Sveta z dne 12. oktobra 2005 o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti (31). Države članice niso bile pripravljene v celoti sprejeti posledic izvajanja načela dostopnosti. Namesto tega so bili sprejeti bolj omejeni instrumenti (32), kot je Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (sklep k Prümski pogodbi) (33).

| 52. | Čeprav je bilo načelo dostopnosti bistvo haaškega programa, se je Komisija, kot kaže, odločila za zmernejši pristop. Da bi dodatno spodbudili izmenjavo informacij med organi držav članic, je predvidela uvedbo evropskega informacijskega modela. Švedsko predsedstvo EU zagovarja enak pristop (34). Predstavilo bo predlog strategije za izmenjavo informacij. Svet je že začel pripravljati ambiciozni projekt v zvezi s strategijo Evropske unije za upravljanje informacij, ki je tesno povezana z evropskim informacijskim modelom. ENVP z velikim zanimanjem spremlja ta prizadevanja in poudarja, da je v navedenih projektih treba posebno pozornost nameniti vidiku varstva podatkov. |
| --- | --- |

52.

Čeprav je bilo načelo dostopnosti bistvo haaškega programa, se je Komisija, kot kaže, odločila za zmernejši pristop. Da bi dodatno spodbudili izmenjavo informacij med organi držav članic, je predvidela uvedbo evropskega informacijskega modela. Švedsko predsedstvo EU zagovarja enak pristop (34). Predstavilo bo predlog strategije za izmenjavo informacij. Svet je že začel pripravljati ambiciozni projekt v zvezi s strategijo Evropske unije za upravljanje informacij, ki je tesno povezana z evropskim informacijskim modelom. ENVP z velikim zanimanjem spremlja ta prizadevanja in poudarja, da je v navedenih projektih treba posebno pozornost nameniti vidiku varstva podatkov.

Evropski informacijski model in varstvo podatkov

| 53. | Najprej je treba poudariti, da prihodnost območja svobode, varnosti in pravice ne bi smela biti tehnološko pogojena, tj. da bi bilo treba nove tehnološke možnosti, ki so skoraj neomejene, zmeraj preverjati glede na ustrezna načela varstva podatkov in jih uporabljati samo v primeru, če so skladna s temi načeli. |
| --- | --- |

53.

Najprej je treba poudariti, da prihodnost območja svobode, varnosti in pravice ne bi smela biti tehnološko pogojena, tj. da bi bilo treba nove tehnološke možnosti, ki so skoraj neomejene, zmeraj preverjati glede na ustrezna načela varstva podatkov in jih uporabljati samo v primeru, če so skladna s temi načeli.

| 54. | ENVP ugotavlja, da informacijski model, ki ga predlaga Komisija, ni samo tehnološki model: ima tudi velike zmogljivosti za strateško analizo ter boljše zbiranje in obdelavo operativnih informacij. Prav tako priznava, da bi moral biti model skladen z načeli varstva podatkov, hkrati pa bi bilo treba upoštevati vidike, ki se navezujejo na politiko, kot so načela za zbiranje, izmenjavo in obdelavo informacij. |
| --- | --- |

54.

ENVP ugotavlja, da informacijski model, ki ga predlaga Komisija, ni samo tehnološki model: ima tudi velike zmogljivosti za strateško analizo ter boljše zbiranje in obdelavo operativnih informacij. Prav tako priznava, da bi moral biti model skladen z načeli varstva podatkov, hkrati pa bi bilo treba upoštevati vidike, ki se navezujejo na politiko, kot so načela za zbiranje, izmenjavo in obdelavo informacij.

| 55. | Bistveni so – in bodo tudi v prihodnje – informacijska tehnologija in pravni pogoji. ENVP pozitivno ocenjuje izhodišče sporočila, v skladu s katerim evropski informacijski model ne sme temeljiti na tehničnih vidikih. Bistveno je, da se informacije zbirajo, izmenjujejo in obdelujejo samo, če je to dejansko potrebno zaradi varnosti in so upoštevana načela varstva podatkov. ENVP se tudi popolnoma strinja, da je treba določiti mehanizem za nadaljnje ukrepanje, tj. preverjanje izmenjave informacij. Predlaga, naj Svet navedene elemente podrobno obravnava v stockholmskem programu. |
| --- | --- |

55.

Bistveni so – in bodo tudi v prihodnje – informacijska tehnologija in pravni pogoji. ENVP pozitivno ocenjuje izhodišče sporočila, v skladu s katerim evropski informacijski model ne sme temeljiti na tehničnih vidikih. Bistveno je, da se informacije zbirajo, izmenjujejo in obdelujejo samo, če je to dejansko potrebno zaradi varnosti in so upoštevana načela varstva podatkov. ENVP se tudi popolnoma strinja, da je treba določiti mehanizem za nadaljnje ukrepanje, tj. preverjanje izmenjave informacij. Predlaga, naj Svet navedene elemente podrobno obravnava v stockholmskem programu.

| 56. | V tej zvezi ENVP poudarja, da varstva podatkov, katerega cilj je zaščita državljanov, ne bi smeli obravnavati kot škodljivega za upravljanje podatkov. Zagotavlja pomembna orodja za boljšo hrambo, dostopnost in izmenjavo informacij. Pravica posameznika, na katerega se podatki nanašajo, do obveščenosti o tem, kateri podatki v zvezi z njim se obdelujejo, in pravica do popravka nepravilnih podatkov lahko prispevata k večji točnosti podatkov v sistemih za upravljanje podatkov. |
| --- | --- |

56.

V tej zvezi ENVP poudarja, da varstva podatkov, katerega cilj je zaščita državljanov, ne bi smeli obravnavati kot škodljivega za upravljanje podatkov. Zagotavlja pomembna orodja za boljšo hrambo, dostopnost in izmenjavo informacij. Pravica posameznika, na katerega se podatki nanašajo, do obveščenosti o tem, kateri podatki v zvezi z njim se obdelujejo, in pravica do popravka nepravilnih podatkov lahko prispevata k večji točnosti podatkov v sistemih za upravljanje podatkov.

| 57. | Zakonodaja na področju varstva podatkov v bistvu vpliva na naslednje: podatke je mogoče uporabiti za posebne in upravičene namene; če namen ni točno določen, se ne smejo uporabljati. V prvem primeru se lahko zgodi, da je treba sprejeti dodatne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

57.

Zakonodaja na področju varstva podatkov v bistvu vpliva na naslednje: podatke je mogoče uporabiti za posebne in upravičene namene; če namen ni točno določen, se ne smejo uporabljati. V prvem primeru se lahko zgodi, da je treba sprejeti dodatne zaščitne ukrepe.

| 58. | Kljub temu pa ima ENVP kritično pripombo, ker je v sporočilu „opredelitev prihodnjih potreb“ v veliki meri obravnavana kot del informacijskega modela. Poudarja, da bi bilo tudi v prihodnje pri razvoju informacijskih sistemov treba upoštevati načelo omejitve namena (35). To je eno najpomembnejših jamstev, ki ga sistem za varstvo podatkov zagotavlja državljanu. Ta mora imeti možnost, da je vnaprej seznanjen z namenom, za katerega se zbirajo njegovi podatki, in zagotovilo, da se bodo uporabljali, predvsem v prihodnosti, izključno za ta namen. To jamstvo je določeno celo v členu 8 Listine o temeljnih pravicah Unije. Načelo omejitve namena omogoča izjeme – ki so zlasti primerne na območju svobode, varnosti in pravice –, vendar te izjeme ne smejo določati oblike sistema. |
| --- | --- |

58.

Kljub temu pa ima ENVP kritično pripombo, ker je v sporočilu „opredelitev prihodnjih potreb“ v veliki meri obravnavana kot del informacijskega modela. Poudarja, da bi bilo tudi v prihodnje pri razvoju informacijskih sistemov treba upoštevati načelo omejitve namena (35). To je eno najpomembnejših jamstev, ki ga sistem za varstvo podatkov zagotavlja državljanu. Ta mora imeti možnost, da je vnaprej seznanjen z namenom, za katerega se zbirajo njegovi podatki, in zagotovilo, da se bodo uporabljali, predvsem v prihodnosti, izključno za ta namen. To jamstvo je določeno celo v členu 8 Listine o temeljnih pravicah Unije. Načelo omejitve namena omogoča izjeme – ki so zlasti primerne na območju svobode, varnosti in pravice –, vendar te izjeme ne smejo določati oblike sistema.

Izbira prave arhitekture

| 59. | Najprej je treba izbrati pravo arhitekturo sistema za izmenjavo informacij. Da je to pomembno, je ugotovljeno tudi v sporočilu (podpoglavje 4.1.3), žal pa se nanaša samo na interoperabilnost. |
| --- | --- |

59.

Najprej je treba izbrati pravo arhitekturo sistema za izmenjavo informacij. Da je to pomembno, je ugotovljeno tudi v sporočilu (podpoglavje 4.1.3), žal pa se nanaša samo na interoperabilnost.

| 60. | ENVP poudarja drug vidik: v okviru evropskega informacijskega modela morajo biti zahteve za varstvo podatkov sestavni del razvoja sistema in ne samo nujen pogoj za njegovo zakonitost (36). Treba je upoštevati načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov in določiti „najboljše razpoložljive tehnologije“ (37), kot je navedeno v točki 43. Evropski informacijski model mora temeljiti na teh konceptih. Natančneje to pomeni, da bi morali pri razvoju informacijskih sistemov, oblikovanih za namene javne varnosti, zmeraj upoštevati načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov. ENVP priporoča, naj Svet te elemente vključi v stockholmski program. |
| --- | --- |

60.

ENVP poudarja drug vidik: v okviru evropskega informacijskega modela morajo biti zahteve za varstvo podatkov sestavni del razvoja sistema in ne samo nujen pogoj za njegovo zakonitost (36). Treba je upoštevati načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov in določiti „najboljše razpoložljive tehnologije“ (37), kot je navedeno v točki 43. Evropski informacijski model mora temeljiti na teh konceptih. Natančneje to pomeni, da bi morali pri razvoju informacijskih sistemov, oblikovanih za namene javne varnosti, zmeraj upoštevati načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov. ENVP priporoča, naj Svet te elemente vključi v stockholmski program.

Interoperabilnost sistemov

| 61. | ENVP poudarja, da interoperabilnost ni samo tehnično vprašanje, ampak vpliva tudi na varstvo državljanov in zlasti podatkov. Z vidika varstva podatkov ima interoperabilnost sistemov, če je dobro izvedena, jasne prednosti, saj preprečuje podvajanje hrambe. Prav tako pa je jasno, da lahko dejstvo, da sta dostop do podatkov ali njihova izmenjava tehnično omogočena, velikokrat spodbudi de facto dostopanje do podatkov ali njihovo izmenjavo. Drugače povedano: interobilnost predstavlja določeno tveganje za povezavo podatkovnih zbirk, ki imajo različne namene (38). Lahko vpliva na stroge omejitve namena podatkovnih zbirk. |
| --- | --- |

61.

ENVP poudarja, da interoperabilnost ni samo tehnično vprašanje, ampak vpliva tudi na varstvo državljanov in zlasti podatkov. Z vidika varstva podatkov ima interoperabilnost sistemov, če je dobro izvedena, jasne prednosti, saj preprečuje podvajanje hrambe. Prav tako pa je jasno, da lahko dejstvo, da sta dostop do podatkov ali njihova izmenjava tehnično omogočena, velikokrat spodbudi de facto dostopanje do podatkov ali njihovo izmenjavo. Drugače povedano: interobilnost predstavlja določeno tveganje za povezavo podatkovnih zbirk, ki imajo različne namene (38). Lahko vpliva na stroge omejitve namena podatkovnih zbirk.

| 62. | Na kratko, samo dejstvo, da je izmenjava digitalnih informacij med interoperabilnimi podatkovnimi zbirkami ali združevanje teh zbirk izvedljivo, ne upravičuje izjem pri spoštovanju načela omejitve namena. V konkretnih primerih bi morala interoperabilnost temeljiti na jasnih in previdnih političnih odločitvah. ENVP predlaga, da se to navede v stockholmskem programu. |
| --- | --- |

62.

Na kratko, samo dejstvo, da je izmenjava digitalnih informacij med interoperabilnimi podatkovnimi zbirkami ali združevanje teh zbirk izvedljivo, ne upravičuje izjem pri spoštovanju načela omejitve namena. V konkretnih primerih bi morala interoperabilnost temeljiti na jasnih in previdnih političnih odločitvah. ENVP predlaga, da se to navede v stockholmskem programu.

VI.2   Uporaba informacij, ki so bile zbrane za druge namene

| 63. | V sporočilu ni izrecno obravnavana ena najpomembnejših teženj v zadnjih letih, tj. uporaba podatkov, zbranih za poslovne namene v zasebnem sektorju, za namene kazenskega pregona. Ta težnja ni opazna samo pri prenosu elektronskih sporočil in podatkov o potnikih, ki letijo v (nekatere) tretje države (39), ampak tudi v finančnem sektorju. Kot primer lahko navedemo Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (40). Drug dobro znan primer, o katerem je bilo veliko razprav, se nanaša na Združenje za svetovne finančne telekomunikacije med bankami (SWIFT) (41), ki obdeluje osebne podatke za namene programa nadzora nad financiranjem terorizma, ki ga izvaja finančno ministrstvo ZDA. |
| --- | --- |

63.

V sporočilu ni izrecno obravnavana ena najpomembnejših teženj v zadnjih letih, tj. uporaba podatkov, zbranih za poslovne namene v zasebnem sektorju, za namene kazenskega pregona. Ta težnja ni opazna samo pri prenosu elektronskih sporočil in podatkov o potnikih, ki letijo v (nekatere) tretje države (39), ampak tudi v finančnem sektorju. Kot primer lahko navedemo Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (40). Drug dobro znan primer, o katerem je bilo veliko razprav, se nanaša na Združenje za svetovne finančne telekomunikacije med bankami (SWIFT) (41), ki obdeluje osebne podatke za namene programa nadzora nad financiranjem terorizma, ki ga izvaja finančno ministrstvo ZDA.

| 64. | ENVP meni, da je te težnje treba posebej obravnavati v stockholmskem programu. Lahko bi rekli, da predstavljajo odstopanja od načela omejitve namena in pogosto močno posegajo v zasebnost, saj uporaba teh podatkov lahko razkrije veliko informacij o vedenju posameznikov. V vseh primerih, kjer se predlagajo takšni ukrepi, mora biti zelo jasno dokazano, da je takšen ukrep poseganja v zasebnost potreben. Če dokazi obstajajo, je treba zagotoviti, da bodo v celoti zaščitene pravice posameznikov. |
| --- | --- |

64.

ENVP meni, da je te težnje treba posebej obravnavati v stockholmskem programu. Lahko bi rekli, da predstavljajo odstopanja od načela omejitve namena in pogosto močno posegajo v zasebnost, saj uporaba teh podatkov lahko razkrije veliko informacij o vedenju posameznikov. V vseh primerih, kjer se predlagajo takšni ukrepi, mora biti zelo jasno dokazano, da je takšen ukrep poseganja v zasebnost potreben. Če dokazi obstajajo, je treba zagotoviti, da bodo v celoti zaščitene pravice posameznikov.

| 65. | ENVP meni, da se osebni podatki, zbrani v poslovne namene, lahko uporabljajo za namene kazenskega pregona samo pod strogimi pogoji, kot so:






  — | podatki se uporabljajo za natančno določene namene, kot je preprečevanje terorizma ali hudih kaznivih dejanj, ki se določijo za vsak primer posebej, |
| --- | --- | --- |

65.

ENVP meni, da se osebni podatki, zbrani v poslovne namene, lahko uporabljajo za namene kazenskega pregona samo pod strogimi pogoji, kot so:

—

podatki se uporabljajo za natančno določene namene, kot je preprečevanje terorizma ali hudih kaznivih dejanj, ki se določijo za vsak primer posebej,

| — | podatki naj bi se prenašali raje po metodi „push“ in ne po metodi „pull“ (42), |
| --- | --- |

—

podatki naj bi se prenašali raje po metodi „push“ in ne po metodi „pull“ (42),

| — | zahteve za podatke bi morale biti sorazmerne in ozko usmerjene ter temeljiti na sumu v zvezi z določenimi osebami, |
| --- | --- |

—

zahteve za podatke bi morale biti sorazmerne in ozko usmerjene ter temeljiti na sumu v zvezi z določenimi osebami,

| — | treba bi se bilo izogibati rutinskim iskanjem, rudarjenju podatkov in profiliranju, |
| --- | --- |

—

treba bi se bilo izogibati rutinskim iskanjem, rudarjenju podatkov in profiliranju,

| — | vsaka uporaba podatkov za namene kazenskega pregona bi morala biti zabeležena, da se omogoči učinkovit nadzor njihove uporabe s strani posameznikov, ki uveljavljajo svoje pravice, organov za varstvo podatkov in sodnih organov. |
| --- | --- |

—

vsaka uporaba podatkov za namene kazenskega pregona bi morala biti zabeležena, da se omogoči učinkovit nadzor njihove uporabe s strani posameznikov, ki uveljavljajo svoje pravice, organov za varstvo podatkov in sodnih organov.

VI.3   Informacijski sistemi in organi EU

Informacijski sistemi s centralizirano ali decentralizirano hrambo
   (43)

| 66. | V zadnjih letih se je število informacijskih sistemov na območju svobode, varnosti in pravice, ki temeljijo na zakonodaji EU, zelo povečalo. Včasih so sprejete odločitve o vzpostavitvi sistema s centralizirano hrambo podatkov na evropski ravni, v drugih primerih je v zakonu predvidena samo izmenjava informacij med nacionalnimi podatkovnimi zbirkami. Schengenski informacijski sistem je verjetno najboljši primer sistema s centralizirano hrambo. Sklep Sveta 2008/615/PNZ (sklep k Prümski pogodbi) (44) je z vidika varstva podatkov najpomembnejši primer sistema z decentralizirano hrambo, saj predvideva obsežno izmenjavo biometričnih podatkov med organi držav članic. |
| --- | --- |

66.

V zadnjih letih se je število informacijskih sistemov na območju svobode, varnosti in pravice, ki temeljijo na zakonodaji EU, zelo povečalo. Včasih so sprejete odločitve o vzpostavitvi sistema s centralizirano hrambo podatkov na evropski ravni, v drugih primerih je v zakonu predvidena samo izmenjava informacij med nacionalnimi podatkovnimi zbirkami. Schengenski informacijski sistem je verjetno najboljši primer sistema s centralizirano hrambo. Sklep Sveta 2008/615/PNZ (sklep k Prümski pogodbi) (44) je z vidika varstva podatkov najpomembnejši primer sistema z decentralizirano hrambo, saj predvideva obsežno izmenjavo biometričnih podatkov med organi držav članic.

| 67. | V sporočilu je prikazano, da se bo ta težnja vzpostavljanja novih sistemov ohranila. Prvi primer, ki je opisan v podpoglavju 4.2.2, je informacijski sistem, ki razširja Evropski sistem za izmenjavo informacij med kazenskimi evidencami (ECRIS) na državljane držav, ki niso članice EU. Komisija je že naročila raziskavo v zvezi s pripravo evropskega spiska državljanov tretjih držav (EICTCN), ki bi lahko bil v prihodnosti osnova za centralizirano podatkovno zbirko. Drugi primer je izmenjava informacij o posameznikih v registrih plačilne nesposobnosti iz drugih držav članic, ki imajo decentralizirano hrambo, v okviru e-pravosodja (podpoglavje 3.4.1 sporočila). |
| --- | --- |

67.

V sporočilu je prikazano, da se bo ta težnja vzpostavljanja novih sistemov ohranila. Prvi primer, ki je opisan v podpoglavju 4.2.2, je informacijski sistem, ki razširja Evropski sistem za izmenjavo informacij med kazenskimi evidencami (ECRIS) na državljane držav, ki niso članice EU. Komisija je že naročila raziskavo v zvezi s pripravo evropskega spiska državljanov tretjih držav (EICTCN), ki bi lahko bil v prihodnosti osnova za centralizirano podatkovno zbirko. Drugi primer je izmenjava informacij o posameznikih v registrih plačilne nesposobnosti iz drugih držav članic, ki imajo decentralizirano hrambo, v okviru e-pravosodja (podpoglavje 3.4.1 sporočila).

| 68. | Decentraliziran sistem bi imel določene prednosti z vidika varstva podatkov. Preprečuje podvojeno hrambo podatkov na ravni organov držav članic in v centraliziranem sistemu, hkrati je tudi jasno določena odgovornost za te podatke, saj je upravljavec organ države članice, nadzor pa lahko izvajajo pravosodni organi in organi za varstvo podatkov na ravni držav članic. Pomanjkljivosti tega sistema pa se kažejo pri izmenjavi podatkov z drugimi pristojnimi organi, na primer pri zagotavljanju, da se podatki redno posodabljajo tako v državi izvora kot v namembni državi ter da obe državi izvajata učinkovit nadzor. Še bolj zapleteno je zagotavljanje odgovornosti za tehnični sistem za izmenjavo. Te pomanjkljivosti je mogoče odpraviti z odločitvijo za centralizirani sistem, za katerega bi bili vsaj deloma (na primer za tehnično infrastrukturo) odgovorni evropski organi. |
| --- | --- |

68.

Decentraliziran sistem bi imel določene prednosti z vidika varstva podatkov. Preprečuje podvojeno hrambo podatkov na ravni organov držav članic in v centraliziranem sistemu, hkrati je tudi jasno določena odgovornost za te podatke, saj je upravljavec organ države članice, nadzor pa lahko izvajajo pravosodni organi in organi za varstvo podatkov na ravni držav članic. Pomanjkljivosti tega sistema pa se kažejo pri izmenjavi podatkov z drugimi pristojnimi organi, na primer pri zagotavljanju, da se podatki redno posodabljajo tako v državi izvora kot v namembni državi ter da obe državi izvajata učinkovit nadzor. Še bolj zapleteno je zagotavljanje odgovornosti za tehnični sistem za izmenjavo. Te pomanjkljivosti je mogoče odpraviti z odločitvijo za centralizirani sistem, za katerega bi bili vsaj deloma (na primer za tehnično infrastrukturo) odgovorni evropski organi.

| 69. | V tej zvezi bi bilo treba pripraviti vsebinska merila za odločanje o tem, ali naj bi bili sistemi centralizirani ali decentralizirani, in zagotoviti jasne in previdne politične odločitve v konkretnih primerih. Ta merila bi lahko prispevala k delovanju sistemov in k varstvu podatkov državljanov. ENVP predlaga, da se priprava navedenih meril vključi med cilje stockholmskega programa. |
| --- | --- |

69.

V tej zvezi bi bilo treba pripraviti vsebinska merila za odločanje o tem, ali naj bi bili sistemi centralizirani ali decentralizirani, in zagotoviti jasne in previdne politične odločitve v konkretnih primerih. Ta merila bi lahko prispevala k delovanju sistemov in k varstvu podatkov državljanov. ENVP predlaga, da se priprava navedenih meril vključi med cilje stockholmskega programa.

Obsežni informacijski sistemi

| 70. | V podpoglavju 4.2.3.2 sporočila je na kratko opisana prihodnost obsežnih informacijskih sistemov, poudarek pa je na schengenskem informacijskem sistemu (SIS I) in vizumskem informacijskem sistemu (VIS). |
| --- | --- |

70.

V podpoglavju 4.2.3.2 sporočila je na kratko opisana prihodnost obsežnih informacijskih sistemov, poudarek pa je na schengenskem informacijskem sistemu (SIS I) in vizumskem informacijskem sistemu (VIS).

| 71. | V podpoglavju 4.2.3.2. je navedeno tudi, da bo poleg programov za registrirane potnike vzpostavljen tudi sisteme elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega. Komisija je ta sistem napovedala že prej, in sicer kot del „svežnja ukrepov o upravljanju meja“, ki je bil pripravljen na pobudo podpredsednika Frattinija (45). ENVP je v predhodnih pripombah (46) precej kritično ocenil ta predlog, ker v njem ni bilo v zadostni meri dokazano, da je poleg že obstoječih obsežnih sistemov potreben tudi ta sistem, ki bi močno posegal v zasebnost državljanov. Ugotavlja, da ni dodatnih dokazov o potrebnosti takšnega sistema in zato predlaga Svetu, naj te pobude ne vključi v stockholmski program. |
| --- | --- |

71.

V podpoglavju 4.2.3.2. je navedeno tudi, da bo poleg programov za registrirane potnike vzpostavljen tudi sisteme elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega. Komisija je ta sistem napovedala že prej, in sicer kot del „svežnja ukrepov o upravljanju meja“, ki je bil pripravljen na pobudo podpredsednika Frattinija (45). ENVP je v predhodnih pripombah (46) precej kritično ocenil ta predlog, ker v njem ni bilo v zadostni meri dokazano, da je poleg že obstoječih obsežnih sistemov potreben tudi ta sistem, ki bi močno posegal v zasebnost državljanov. Ugotavlja, da ni dodatnih dokazov o potrebnosti takšnega sistema in zato predlaga Svetu, naj te pobude ne vključi v stockholmski program.

| 72. | V tej zvezi želi ENVP opozoriti na svoja mnenja o različnih pobudah na področju izmenjave informacij v EU (47), v katerih je navedel številne predloge in pripombe v zvezi z vplivom uporabe obsežnih podatkovnih zbirk na varstvo podatkov v EU. Med drugim je posebej poudaril, da je pred pripravo predlogov ali sprejetjem ukrepov na tem področju treba zagotoviti močne in po meri oblikovane zaščitne ukrepe ter da so sorazmerne ocene vpliva nujne. ENVP je zmeraj zagovarjal pravilno uravnoteženost, usklajeno s pravili varstva podatkov, med varnostnimi zahtevami in varstvom zasebnosti posameznikov, katerih podatki so vneseni v sisteme. Enako stališče je zavzel v vlogi nadzornika centralnih delov sistema. |
| --- | --- |

72.

V tej zvezi želi ENVP opozoriti na svoja mnenja o različnih pobudah na področju izmenjave informacij v EU (47), v katerih je navedel številne predloge in pripombe v zvezi z vplivom uporabe obsežnih podatkovnih zbirk na varstvo podatkov v EU. Med drugim je posebej poudaril, da je pred pripravo predlogov ali sprejetjem ukrepov na tem področju treba zagotoviti močne in po meri oblikovane zaščitne ukrepe ter da so sorazmerne ocene vpliva nujne. ENVP je zmeraj zagovarjal pravilno uravnoteženost, usklajeno s pravili varstva podatkov, med varnostnimi zahtevami in varstvom zasebnosti posameznikov, katerih podatki so vneseni v sisteme. Enako stališče je zavzel v vlogi nadzornika centralnih delov sistema.

| 73. | Poleg tega želi ENVP ob tej priložnosti poudariti, da je potreben dosleden pristop k celotni izmenjavi informacij v EU z vidika pravne doslednosti, tehnične usklajenosti in enotnega nadzora obstoječih sistemov in sistemov v razvoju. Dejansko je danes bolj kot kdaj prej jasno, da je potrebna pogumna in celovita vizija glede načina izmenjave informacij v EU in prihodnjih obsežnih informacijskih sistemov. Samo na tej osnovi je mogoče ponovno obravnavati sistem elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega. |
| --- | --- |

73.

Poleg tega želi ENVP ob tej priložnosti poudariti, da je potreben dosleden pristop k celotni izmenjavi informacij v EU z vidika pravne doslednosti, tehnične usklajenosti in enotnega nadzora obstoječih sistemov in sistemov v razvoju. Dejansko je danes bolj kot kdaj prej jasno, da je potrebna pogumna in celovita vizija glede načina izmenjave informacij v EU in prihodnjih obsežnih informacijskih sistemov. Samo na tej osnovi je mogoče ponovno obravnavati sistem elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega.

| 74. | ENVP predlaga, naj se med cilje stockholmskega programa vključi razvoj takšne vizije, ki bi morala vključevati tudi morebiten začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in njen vpliv na sisteme, ki temeljijo na pravni podlagi prvega in tretjega stebra. |
| --- | --- |

74.

ENVP predlaga, naj se med cilje stockholmskega programa vključi razvoj takšne vizije, ki bi morala vključevati tudi morebiten začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in njen vpliv na sisteme, ki temeljijo na pravni podlagi prvega in tretjega stebra.

| 75. | V sporočilu je navedena tudi ustanovitev nove agencije, ki naj bi bila pristojna tudi za sistem elektronskega evidentiranja vstopov in izstopov. Medtem je Komisija sprejela predlog za ustanovitev te agencije. (48) ENVP načeloma podpira ta predlog, ker zagotavlja učinkovitejše delovanje teh sistemov, vključno z varstvom podatkov, in bo pravočasno pripravil mnenje o njem. |
| --- | --- |

75.

V sporočilu je navedena tudi ustanovitev nove agencije, ki naj bi bila pristojna tudi za sistem elektronskega evidentiranja vstopov in izstopov. Medtem je Komisija sprejela predlog za ustanovitev te agencije. (48) ENVP načeloma podpira ta predlog, ker zagotavlja učinkovitejše delovanje teh sistemov, vključno z varstvom podatkov, in bo pravočasno pripravil mnenje o njem.

Europol in Eurojust

| 76. | Vloga Europola je v sporočilu navedena na več mestih; poudarjeno je, da je njegova prednostna naloga osrednja vloga pri usklajevanju, izmenjavi informacij in usposabljanju strokovnjakov. Poleg tega so v podpoglavju 4.2.2. omenjene nedavne spremembe pravnega okvira za sodelovanje med Eurojustom in Europolom in najavljena prihodnja prizadevanja za nadaljnjo krepitev Eurojusta, zlasti v zvezi s preiskavami na področju čezmejnega organiziranega kriminala. ENVP v celoti podpira te cilje pod pogojem, da bodo ustrezno upoštevani zaščitni ukrepi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

76.

Vloga Europola je v sporočilu navedena na več mestih; poudarjeno je, da je njegova prednostna naloga osrednja vloga pri usklajevanju, izmenjavi informacij in usposabljanju strokovnjakov. Poleg tega so v podpoglavju 4.2.2. omenjene nedavne spremembe pravnega okvira za sodelovanje med Eurojustom in Europolom in najavljena prihodnja prizadevanja za nadaljnjo krepitev Eurojusta, zlasti v zvezi s preiskavami na področju čezmejnega organiziranega kriminala. ENVP v celoti podpira te cilje pod pogojem, da bodo ustrezno upoštevani zaščitni ukrepi za varstvo podatkov.

| 77. | V tej zvezi ENVP pozitivno ocenjuje nov osnutek sporazuma med Europolom in Eurojustom (49), katerega cilj je izboljšati in okrepiti vzajemno sodelovanje ter zagotoviti učinkovito izmenjavo informacij med obema organoma. V tem osnutku ima ključno vlogo učinkovito varstvo podatkov. |
| --- | --- |

77.

V tej zvezi ENVP pozitivno ocenjuje nov osnutek sporazuma med Europolom in Eurojustom (49), katerega cilj je izboljšati in okrepiti vzajemno sodelovanje ter zagotoviti učinkovito izmenjavo informacij med obema organoma. V tem osnutku ima ključno vlogo učinkovito varstvo podatkov.

VI.4   Uporaba biometričnih podatkov

| 78. | ENVP ugotavlja, da v sporočilu ni obravnavano vprašanje vse intenzivnejše uporabe biometričnih podatkov v različnih pravnih instrumentih Evropske unije o izmenjavi informacij, med drugim tudi v instrumentih o vzpostavitvi obsežnih informacijskih sistemov. To je obžalovanja vredno, ker je vprašanje zelo pomembno in občutljivo z vidika varstva podatkov in zasebnosti. |
| --- | --- |

78.

ENVP ugotavlja, da v sporočilu ni obravnavano vprašanje vse intenzivnejše uporabe biometričnih podatkov v različnih pravnih instrumentih Evropske unije o izmenjavi informacij, med drugim tudi v instrumentih o vzpostavitvi obsežnih informacijskih sistemov. To je obžalovanja vredno, ker je vprašanje zelo pomembno in občutljivo z vidika varstva podatkov in zasebnosti.

| 79. | Čeprav ENVP priznava, da ima uporaba biometričnih podatkov določene prednosti, neprestano poudarja, da lahko takšna uporaba bistveno vpliva na pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, in zato predlaga vključitev strogih zaščitnih ukrepov pri uporabi biometričnih podatkov v posameznih sistemih. V tej zvezi daje koristne podatke, zlasti glede upravičenosti in omejitev uporabe biometričnih podatkov, nedavna odločba Sodišča za človekove pravice v zadevi S. and Marper proti Združenemu Kraljestvu
   (50). Zlasti pri uporabi informacij o DNK se lahko razkrijejo občutljive informacije o posameznikih; pri tem je treba upoštevati, da se tehnične možnosti pridobivanja informacij iz DNK še razvijajo. V primeru uporabe biometričnih podatkov v obsežnih informacijskih sistemih so težave tudi zaradi nepravilnosti pri zbiranju in primerjavi teh podatkov. Zato bi morala EU kot zakonodajalec omejiti njihovo uporabo. |
| --- | --- |

79.

Čeprav ENVP priznava, da ima uporaba biometričnih podatkov določene prednosti, neprestano poudarja, da lahko takšna uporaba bistveno vpliva na pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, in zato predlaga vključitev strogih zaščitnih ukrepov pri uporabi biometričnih podatkov v posameznih sistemih. V tej zvezi daje koristne podatke, zlasti glede upravičenosti in omejitev uporabe biometričnih podatkov, nedavna odločba Sodišča za človekove pravice v zadevi S. and Marper proti Združenemu Kraljestvu
   (50). Zlasti pri uporabi informacij o DNK se lahko razkrijejo občutljive informacije o posameznikih; pri tem je treba upoštevati, da se tehnične možnosti pridobivanja informacij iz DNK še razvijajo. V primeru uporabe biometričnih podatkov v obsežnih informacijskih sistemih so težave tudi zaradi nepravilnosti pri zbiranju in primerjavi teh podatkov. Zato bi morala EU kot zakonodajalec omejiti njihovo uporabo.

| 80. | Drugo vprašanje, ki se zastavlja v zadnjih letih, se nanaša na uporabo prstnih odtisov otrok in starejših oseb, zaradi pomanjkljivosti biometričnih sistemov pri uporabi za ti starostni skupini. ENVP je predlagal poglobljeno raziskavo, v kateri naj bi določili natančnost sistemov (51). Za otroke je predlagal starostno omejitev 14 let, ki naj bi veljala, če v raziskavi ne bodo pridobljeni drugačni dokazi. ENVP predlaga, da se to vprašanje vključi v stockholmski program. |
| --- | --- |

80.

Drugo vprašanje, ki se zastavlja v zadnjih letih, se nanaša na uporabo prstnih odtisov otrok in starejših oseb, zaradi pomanjkljivosti biometričnih sistemov pri uporabi za ti starostni skupini. ENVP je predlagal poglobljeno raziskavo, v kateri naj bi določili natančnost sistemov (51). Za otroke je predlagal starostno omejitev 14 let, ki naj bi veljala, če v raziskavi ne bodo pridobljeni drugačni dokazi. ENVP predlaga, da se to vprašanje vključi v stockholmski program.

| 81. | Glede na navedeno ENVP predlaga, da bi bilo koristno razviti vsebinska merila za uporabo biometričnih podatkov, s katerimi bi zagotovili, da so bodo podatki uporabljali samo, kadar je to potrebno in primerno ter v skladu z načeli sorazmernosti in kadar zakonodajalec predhodno dokaže jasen, točno določen in zakonit namen uporabe. Natančneje rečeno: uporaba biometričnih podatkov in podatkov o DNK ne bi smela biti dovoljena, če je mogoče doseči enake učinke z uporabo drugih manj občutljivih informacij. |
| --- | --- |

81.

Glede na navedeno ENVP predlaga, da bi bilo koristno razviti vsebinska merila za uporabo biometričnih podatkov, s katerimi bi zagotovili, da so bodo podatki uporabljali samo, kadar je to potrebno in primerno ter v skladu z načeli sorazmernosti in kadar zakonodajalec predhodno dokaže jasen, točno določen in zakonit namen uporabe. Natančneje rečeno: uporaba biometričnih podatkov in podatkov o DNK ne bi smela biti dovoljena, če je mogoče doseči enake učinke z uporabo drugih manj občutljivih informacij.

VII.   DOSTOP DO PRAVNEGA VARSTVA IN E-PRAVOSODJE

| 82. | Uporaba tehnologij bo pripomogla tudi k boljšemu pravosodnemu sodelovanju. Podpoglavje 3.4.1 sporočila se nanaša na e-pravosodje, ki naj bi državljanom zagotavljalo lažji dostop do pravnega varstva. Projekt vključuje spletni portal z informacijami in video-konferencami kot del pravnega postopka. Poleg tega predvideva izvajanje pravnih postopkov po elektronski poti ter povezavo nacionalnih registrov, kot so na primer registri plačilne nesposobnosti. ENVP ugotavlja, da v sporočilu niso navedene nove pobude v zvezi z e-pravosodjem, ampak so samo povzeti ukrepi, ki se že izvajajo. ENVP sodeluje pri izvajanju nekaterih od njih na podlagi mnenja z dne 19. decembra 2008 o sporočilu Komisije z naslovom „Za evropsko strategijo na področju e-pravosodja“. (52) |
| --- | --- |

82.

Uporaba tehnologij bo pripomogla tudi k boljšemu pravosodnemu sodelovanju. Podpoglavje 3.4.1 sporočila se nanaša na e-pravosodje, ki naj bi državljanom zagotavljalo lažji dostop do pravnega varstva. Projekt vključuje spletni portal z informacijami in video-konferencami kot del pravnega postopka. Poleg tega predvideva izvajanje pravnih postopkov po elektronski poti ter povezavo nacionalnih registrov, kot so na primer registri plačilne nesposobnosti. ENVP ugotavlja, da v sporočilu niso navedene nove pobude v zvezi z e-pravosodjem, ampak so samo povzeti ukrepi, ki se že izvajajo. ENVP sodeluje pri izvajanju nekaterih od njih na podlagi mnenja z dne 19. decembra 2008 o sporočilu Komisije z naslovom „Za evropsko strategijo na področju e-pravosodja“. (52)

| 83. | e-pravosodje je ambiciozen projekt in ga je treba v celoti podpreti. Učinkovito lahko izboljša evropski pravosodni sistem in pravno varstvo državljanov. Je pomemben prispevek k razvoju evropskega območja pravice. Ocena je torej pozitivna, vendar lahko kljub temu navedemo nekaj pripomb:






  — | pri razvoju tehnoloških sistemov e-pravosodja bi bilo treba upoštevati načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov. Kot že rečeno, je v zvezi z evropskim informacijskim sistem bistveno, da se izbere prava arhitektura, |
| --- | --- | --- |

83.

e-pravosodje je ambiciozen projekt in ga je treba v celoti podpreti. Učinkovito lahko izboljša evropski pravosodni sistem in pravno varstvo državljanov. Je pomemben prispevek k razvoju evropskega območja pravice. Ocena je torej pozitivna, vendar lahko kljub temu navedemo nekaj pripomb:

—

pri razvoju tehnoloških sistemov e-pravosodja bi bilo treba upoštevati načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov. Kot že rečeno, je v zvezi z evropskim informacijskim sistem bistveno, da se izbere prava arhitektura,

| — | pri povezavi in interoperabilnosti sistemov bi bilo treba upoštevati načelo omejitve namena, |
| --- | --- |

—

pri povezavi in interoperabilnosti sistemov bi bilo treba upoštevati načelo omejitve namena,

| — | natančno bi bilo treba določiti odgovornosti različnih akterjev, |
| --- | --- |

—

natančno bi bilo treba določiti odgovornosti različnih akterjev,

| — | vnaprej bi bilo treba analizirati, kakšne posledice za posameznike lahko ima povezovanje nacionalnih registrov, ki vsebujejo občutljive osebne podatke, kot so registri plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

—

vnaprej bi bilo treba analizirati, kakšne posledice za posameznike lahko ima povezovanje nacionalnih registrov, ki vsebujejo občutljive osebne podatke, kot so registri plačilne nesposobnosti.

VIII.   ZAKLJUČNE UGOTOVITVE

| 84. | ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v sporočilu poudarjeno varstvo temeljnih pravic in zlasti osebnih podatkov, ki je eno ključnih vprašanj za prihodnost območja svobode, varnosti in pravice. ENVP meni, da je v sporočilu pravilno upoštevana uravnoteženost med potrebami po ustreznih instrumentih za zagotovitev varnosti državljanov in varstvu človekovih pravic. Ugotavlja, da bi bilo treba bolj poudariti varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

84.

ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je v sporočilu poudarjeno varstvo temeljnih pravic in zlasti osebnih podatkov, ki je eno ključnih vprašanj za prihodnost območja svobode, varnosti in pravice. ENVP meni, da je v sporočilu pravilno upoštevana uravnoteženost med potrebami po ustreznih instrumentih za zagotovitev varnosti državljanov in varstvu človekovih pravic. Ugotavlja, da bi bilo treba bolj poudariti varstvo osebnih podatkov.

| 85. | ENVP v celoti podpira podpoglavje 2.3 sporočila, v katerem je opredeljena potreba po vsestranskem mehanizmu za varstvo podatkov, ki bi vključeval vsa področja, ki so v pristojnosti EU, ne glede na začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe. V tej zvezi priporoča, da se:






  — | v stockholmskem programu navede, da je potrebna jasna dolgoročna vizija o takšnem vsestranskem mehanizmu, |
| --- | --- | --- |

85.

ENVP v celoti podpira podpoglavje 2.3 sporočila, v katerem je opredeljena potreba po vsestranskem mehanizmu za varstvo podatkov, ki bi vključeval vsa področja, ki so v pristojnosti EU, ne glede na začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe. V tej zvezi priporoča, da se:

—

v stockholmskem programu navede, da je potrebna jasna dolgoročna vizija o takšnem vsestranskem mehanizmu,

| — | ocenijo že sprejeti ukrepi na tem področju ter njihovo dejansko izvajanje in učinkovitost, pri čemer se upošteva vpliv na zasebnost in učinkovitost kazenskega pregona, |
| --- | --- |

—

ocenijo že sprejeti ukrepi na tem področju ter njihovo dejansko izvajanje in učinkovitost, pri čemer se upošteva vpliv na zasebnost in učinkovitost kazenskega pregona,

| — | v stockholmski program kot prednostna naloga vključi potreba po novem zakonodajnem okviru, ki bo inter alia nadomestil tudi Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ. |
| --- | --- |

—

v stockholmski program kot prednostna naloga vključi potreba po novem zakonodajnem okviru, ki bo inter alia nadomestil tudi Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ.

| 86. | ENVP pozitivno ocenjuje namero Komisije o preoblikovanju načel varstva podatkov, ki mora biti povezana z javnim posvetovanjem, ki ga je napovedala Komisija na konferenci „Osebni podatki – večja uporaba, večja zaščita?“19. in 20. maja 2009. Z vidika vsebine ENVP poudarja pomen načela omejitve namena, ki je temelj zakonodaje o varstvu podatkov; hkrati poudarja, da bi bilo treba zlasti preučiti možnosti za izboljšanje učinkovitosti uporabe načel varstva podatkov z instrumenti, ki bi lahko okrepili odgovornost upravljavcev. |
| --- | --- |

86.

ENVP pozitivno ocenjuje namero Komisije o preoblikovanju načel varstva podatkov, ki mora biti povezana z javnim posvetovanjem, ki ga je napovedala Komisija na konferenci „Osebni podatki – večja uporaba, večja zaščita?“19. in 20. maja 2009. Z vidika vsebine ENVP poudarja pomen načela omejitve namena, ki je temelj zakonodaje o varstvu podatkov; hkrati poudarja, da bi bilo treba zlasti preučiti možnosti za izboljšanje učinkovitosti uporabe načel varstva podatkov z instrumenti, ki bi lahko okrepili odgovornost upravljavcev.

| 87. | Treba bi bilo spodbujati upoštevanje „načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov“ in uporabo tehnologij, ki spoštujejo zasebnost, in sicer:






  — | s certificiranjem za varstvo zasebnosti in podatkov za razvijalce in uporabnike informacijskih sistemov, |
| --- | --- | --- |

87.

Treba bi bilo spodbujati upoštevanje „načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov“ in uporabo tehnologij, ki spoštujejo zasebnost, in sicer:

—

s certificiranjem za varstvo zasebnosti in podatkov za razvijalce in uporabnike informacijskih sistemov,

| — | s pravno obveznostjo razvijalcev in uporabnikov informacijskih sistemov, da uporabljajo sisteme, ki so skladni z načelom zasebnosti pri načrtovanju. |
| --- | --- |

—

s pravno obveznostjo razvijalcev in uporabnikov informacijskih sistemov, da uporabljajo sisteme, ki so skladni z načelom zasebnosti pri načrtovanju.

| 88. | V zvezi z zunanjimi vidiki varstva podatkov ENVP priporoča, da se:






  — | v stockholmskem programu poudari pomen splošnih sporazumov z Združenimi državami in drugimi tretjimi državami o varstvu in izmenjavi podatkov, |
| --- | --- | --- |

88.

V zvezi z zunanjimi vidiki varstva podatkov ENVP priporoča, da se:

—

v stockholmskem programu poudari pomen splošnih sporazumov z Združenimi državami in drugimi tretjimi državami o varstvu in izmenjavi podatkov,

| — | aktivno spodbuja spoštovanje temeljnih pravic in zlasti varstva podatkov v odnosih s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, |
| --- | --- |

—

aktivno spodbuja spoštovanje temeljnih pravic in zlasti varstva podatkov v odnosih s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami,

| — | v stockholmskem programu navede, da je treba pri izmenjavi podatkov s tretjimi državami zagotoviti ustrezno raven varstva podatkov ali druge zaščitne ukrepe v teh tretjih državah. |
| --- | --- |

—

v stockholmskem programu navede, da je treba pri izmenjavi podatkov s tretjimi državami zagotoviti ustrezno raven varstva podatkov ali druge zaščitne ukrepe v teh tretjih državah.

| 89. | ENVP z zanimanjem spremlja razvoj strategije EU za upravljanje informacij in evropskega informacijskega modela ter poudarja, da je treba v teh projektih nameniti pozornost elementom, ki se nanašajo na varstvo podatkov; hkrati predlaga podrobnejšo obravnavo teh elementov v stockholmskem programu. Arhitektura sistemov za izmenjavo informacij bi morala temeljiti na „načelu spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov“ in „najboljših razpoložljivih tehnologijah“. |
| --- | --- |

89.

ENVP z zanimanjem spremlja razvoj strategije EU za upravljanje informacij in evropskega informacijskega modela ter poudarja, da je treba v teh projektih nameniti pozornost elementom, ki se nanašajo na varstvo podatkov; hkrati predlaga podrobnejšo obravnavo teh elementov v stockholmskem programu. Arhitektura sistemov za izmenjavo informacij bi morala temeljiti na „načelu spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sistemov“ in „najboljših razpoložljivih tehnologijah“.

| 90. | Dejstvo, da je izmenjava digitalnih informacij med interoperabilnimi podatkovnimi zbirkami ali združevanje teh zbirk tehnično izvedljivo, ne upravičuje izjem glede spoštovanja načela omejitve namena. V konkretnih primerih bi morala interoperabilnost temeljiti na jasnih in previdnih političnih odločitvah. ENVP predlaga, da se to navede v stockholmskem programu. |
| --- | --- |

90.

Dejstvo, da je izmenjava digitalnih informacij med interoperabilnimi podatkovnimi zbirkami ali združevanje teh zbirk tehnično izvedljivo, ne upravičuje izjem glede spoštovanja načela omejitve namena. V konkretnih primerih bi morala interoperabilnost temeljiti na jasnih in previdnih političnih odločitvah. ENVP predlaga, da se to navede v stockholmskem programu.

| 91. | ENVP meni, da bi moralo biti organom kazenskega pregona dovoljeno, da uporabljajo podatke, ki se zbirajo za poslovne namene, samo pod zelo strogimi pogoji, navedenimi v točki 65 tega mnenja. |
| --- | --- |

91.

ENVP meni, da bi moralo biti organom kazenskega pregona dovoljeno, da uporabljajo podatke, ki se zbirajo za poslovne namene, samo pod zelo strogimi pogoji, navedenimi v točki 65 tega mnenja.

| 92. | Drugi predlogi v zvezi z uporabo osebnih podatkov:






  — | Treba bi bilo razviti vsebinska merila za odločanje o tem, ali naj bi bili sistemi centralizirani ali decentralizirani, in vključiti razvoj teh meril med cilje stockholmskega programa. |
| --- | --- | --- |

92.

Drugi predlogi v zvezi z uporabo osebnih podatkov:

—

Treba bi bilo razviti vsebinska merila za odločanje o tem, ali naj bi bili sistemi centralizirani ali decentralizirani, in vključiti razvoj teh meril med cilje stockholmskega programa.

| — | Vzpostavitev sistema elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega poleg programov za registrirane potnike ne bi smela biti vključena v stockholmski program. |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev sistema elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega poleg programov za registrirane potnike ne bi smela biti vključena v stockholmski program.

| — | Treba bi bilo podpreti krepitev Europola in Eurojusta ter novi sporazum med obema organoma, ki je bil pripravljen pred kratkim. |
| --- | --- |

—

Treba bi bilo podpreti krepitev Europola in Eurojusta ter novi sporazum med obema organoma, ki je bil pripravljen pred kratkim.

| — | Treba bi bilo razviti vsebinska merila za uporabo biometričnih podatkov, s katerimi bi zagotovili, da so bodo podatki uporabljali samo, kadar je to potrebno in primerno ter v skladu z načeli sorazmernosti in zakonodajalec predhodno dokaže jasen, točno določen in zakonit namen uporabe. Uporaba podatkov o DNK ne bi smela biti dovoljena, če je mogoče doseči enak učinek z uporabo drugih manj občutljivih informacij. |
| --- | --- |

—

Treba bi bilo razviti vsebinska merila za uporabo biometričnih podatkov, s katerimi bi zagotovili, da so bodo podatki uporabljali samo, kadar je to potrebno in primerno ter v skladu z načeli sorazmernosti in zakonodajalec predhodno dokaže jasen, točno določen in zakonit namen uporabe. Uporaba podatkov o DNK ne bi smela biti dovoljena, če je mogoče doseči enak učinek z uporabo drugih manj občutljivih informacij.

| 93. | ENVP podpira projekt e-pravosodje in je pripravil nekaj predlogov za njegovo izboljšanje (glej točko 83). |
| --- | --- |

93.

ENVP podpira projekt e-pravosodje in je pripravil nekaj predlogov za njegovo izboljšanje (glej točko 83).

V Bruslju, 10. julija 2009

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2009) 262 konč. (v nadaljnjem besedilu: sporočilo).

1

(2)  Ni objavljeno. Delovno skupino za policijo in pravosodje je ustanovila Evropska konferenca pooblaščencev za varstvo podatkov, da bi pripravljala njena stališča na področju kazenskega pregona in v nujnih primerih delovala v njenem imenu.

2

(3)  Dokument Sveta št. 11657/08. V nadaljnjem besedilu „poročilo o notranjih zadevah“.

3

(4)  Dokument Sveta št. 11549/08 („poročilo o pravosodju“).

4

(5)  Delovni program vlade za EU, http://www.sweden.gov.se

5

(6)  V poročilu o notranjih zadevah je uporabljen izraz „digitalni cunami“.

6

(7)  Direktiva 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES, UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

7

(8)  Glej Sporazum med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (Passenger Name Record, PNR) s strani letalskih prevoznikov Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (2007 Sporazum PNR), UL L 204, 4.8.2007, str. 18, in predlog okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence podatkov o potnikih (PNR) za kazenski pregon, COM(2007) 654 konč.

8

(9)  Sporazum PNR iz leta 2007, naveden v prejšnji opombi, in ustrezni predhodni sporazumi.

9

(10)  Direktiva 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES, UL L 105, 13.4.2006, str. 54. Čeprav je pravna podlaga člen 95 ES, je bilo sprejetje direktive neposreden odziv na bombne napade v Londonu.

10

(11)  Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

11

(12)  Glej naslov sporočila.

12

(13)  Sporočilo za javnost št. 72/2009 z dne 30. junija 2009 Zveznega ustavnega sodišča Nemčije, odst. 2 (c).

13

(14)  ENVP je podrobno obravnaval to zadnjo točko v mnenju z dne 19. decembra 2005 o Predlogu okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (COM(2005) 475 konč.), UL C 47, 25.2.2006 str. 27., odst. 30–32.

14

(15)  Varstvo podatkov v Evropski uniji – mnenje državljanov – analitično poročilo, Flash Eurobarometer Series 225, januar 2008, http://www.ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_225_en.pdf

15

Flash Eurobarometer Series 225

(16)  Glej tudi prednostna vprašanja sporočila.

16

(17)  COM(2006) 331 konč., 28. junija 2006.

17

(18)  Glej opombo 11.

18

(19)  COM(2007) 87 konč. z dne 7. marca 2007.

19

(20)  Mnenje z dne 25. julija 2007, OJ C 255, 27.10.2007, str. 1, zlasti točka 30.

20

(21)  Sodba Sodišča z dne 30. maja 2006, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije (C-317/04) in Komisiji Evropskih skupnosti (C-318/04), združeni zadevi C-317/04 in C-318/04, Zbirka odločb, [2006], stran I-4721.

21

(22)  Odločba sodišča z dne 10. februarja 2009, Irska proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, zadeva C-301/06, še ni objavljena.

22

(23)  Glej izjavo št. 21 o varstvu osebnih podatkov na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja, dodano sklepni listini Medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, UL C 115, 9.5.2008, str. 345.

23

(24)  Delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29, v kateri sodeluje ENVP, se je odločila, da si bo intenzivno prizadevala prispevati k temu javnemu posvetovanju.

24

(25)  Primer takega sistema je Evropski pečat zaupnosti.

25

(26)  Uporabniki informacij so zajeti v zakonodajo o varstvu podatkov kot upravljavci ali obdelovalci podatkov.

26

(27)  Glej mnenje ENVP z dne 11. novembra 2008 o končnem poročilu Kontaktne skupine na visoki ravni EU-ZDA za izmenjavo informacij ter varstvo zasebnosti in osebnih podatkov, UL C 128, 6.6.2009, str. 1.

27

(28)  ETS št. 108, 28.1.1981.

28

(29)  Glej pismo ENVP z dne 28. novembra 2005 o sporočilu Komisije o zunanjih vidikih območja svobode, varnosti in pravice na spletni strani urada.

29

(30)  Nedavna sodna praksa glede seznamov teroristov so dokaz, da so jamstva potrebna – tudi v odnosih z Združenimi državami – da se zagotovi skladnost ukrepov za preprečevanje terorizma s standardi EU o temeljnih pravicah (združeni zadevi C-402/05 P in C-415/05 P, Kadi and Al Barakaat Foundation proti Svetu, odločba z dne 3. septembra 2008, še ni objavljena.

30

(31)  COM(2005) 490 konč.

31

(32)  Z vidika dostopnosti sklep k Prümski pogodbi vključuje daljnosežne določbe o uporabi biometričnih podatkov (DNK in prstni odtisi).

32

(33)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

33

(34)  Glej delovni program vlade za EU iz opombe 5, str. 23.

34

(35)  Glej točko 41.

35

(36)  Glej „Smernice in merila za razvoj, izvajanje in uporabo tehnologij za boljše varovanje zasebnosti“ iz projekta PRISE (http://www.prise.oeaw.ac.at).

36

(37)  Najboljše razpoložljive tehnologije pomenijo najučinkovitejše in najbolje razvite dejavnosti ter njihove metode delovanja, ki kažejo praktično primernost posameznih tehnologij, s katerimi se načeloma lahko zagotovi, da bodo sistemi informacijske tehnologije in njihove aplikacije skladni z načeli varstva zasebnosti in podatkov ter z varnostnimi zahtevami, določenimi v regulativnem okviru EU.

37

(38)  Glej tudi pripombe ENVP v zvezi s sporočilom Komisije o interoperabilnosti evropskih podatkovnih zbirk z dne 10. marca 2006, objavljeno na spletni strani http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

38

(39)  Glej točko 15.

39

(40)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

40

(41)  Glej Mnenje 10/2006 o obdelavi osebnih podatkov Družbe za svetovne medbančne finančne telekomunikacije (SWIFT), ki ga je pripravila Delovna skupina iz člena 29.

41

(42)  Pri metodi „push“ (potisk) upravljavec podatkov pošlje („potisne“) podatke na zahtevo organa kazenskega pregona. Pri metodi „pull“ (poteg) ima organ kazenskega pregona dostop do podatkovne zbirke upravljavca in izloči („potegne“) informacije iz podatkovne zbirke. V tem primeru upravljavec težje prevzame odgovornost.

42

push

pull

(43)  Centralizirana hramba v tej zvezi pomeni hrambo na centralni evropski ravni, decentralizirana pa hrambo na ravni držav članic.

43

(44)  Glej opombo 33.

44

(45)  Sporočilo Komisije „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“, 13.2.2008, COM(2008) 69.

45

(46)  Predhodne pripombe ENVP v zvezi s tremi sporočili Komisije o upravljanju meja (COM(2008) 69, COM(2008) 68 in COM(2008) 67), 3.3.2008 http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

46

(47)  Še zlasti Mnenje z dne 23. marca 2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami, UL C 181, 23.7.2005, str. 13 in Mnenje z dne 19. oktobra 2005 o treh predlogih v zvezi z drugo generacijo Schengenskega informacijskega sistema (SIS II), UL C 91, 19.4.2006, str. 38.

47

(48)  Predlog Komisije z dne 24. junija 2009 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za operativno upravljanje schengenskega informacijskega sistema (SIS II), vizumskega informacijskega sistema (VIS), EURODAC in drugih obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice COM(2009) 293/2).

48

(49)  Osnutek sporazuma, ki ga je odobril Svet, morata podpisati obe strani. Glej register Sveta na spletni strani

49

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10019.en09.pdf

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10107.en09.pdf

(50)  Združeni zadevi 30562/04 in 30566/04, S. and Marper proti Združenemu kraljestvu, odločba z dne 4. decembra 2008, ESČP še ni objavljena.

50

(51)  Mnenje z dne 26. marca 2008 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice, UL C 200, 6.8.2008, str. 1.

51

(52)  Mnenje ENVP z dne 19. decembra 2008 o Sporočilu Komisije z naslovom „Za evropsko strategijo na področju e-pravosodja“, UL C 128, 6.6.2009, str. 13.

52

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/21

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

2009/C 276/03

| Datum sprejetja odločitve | 25.8.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | NN 25/06 (ex N 191/06) |
| Država članica | Francija |
| Regija | Ain |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Pomoč rejcem perutnine v departmaju Ain |
| Pravna podlaga | — | Articles L 221-1 et suivants du Code rural; |

Datum sprejetja odločitve

25.8.2009

Referenčna številka državne pomoči

NN 25/06 (ex N 191/06)

Država članica

Francija

Regija

Ain

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Pomoč rejcem perutnine v departmaju Ain

Pravna podlaga

—

Articles L 221-1 et suivants du Code rural;

| — | Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006; |
| --- | --- |

—

Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006;

| — | Odločba Komisije z dne 17. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco pri prostoživečih pticah (UL L 48, 18.2.2006), |
| --- | --- |

—

Odločba Komisije z dne 17. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco pri prostoživečih pticah (UL L 48, 18.2.2006),

| — | Odločba Komisije z dne 22. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco v Skupnosti (UL L 52, 23.2.2006), |
| --- | --- |

—

Odločba Komisije z dne 22. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco v Skupnosti (UL L 52, 23.2.2006),

| — | Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19.2.2006 et 25.2.2006). |
| --- | --- |

—

Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19.2.2006 et 25.2.2006).

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za preprečevanje bolezni živali

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

1,63 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

2006

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| M. le Préfet de l'Ain |
| --- |
| Préfecture |
| 45 avenue Alsace-Lorraine |
| 01000 Bourg-en-Bresse |
| FRANCE |

M. le Préfet de l'Ain

Préfecture

45 avenue Alsace-Lorraine

01000 Bourg-en-Bresse

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/23

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. novembra 2009

2009/C 276/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4965 |
| JPY | japonski jen | 134,02 |
| DKK | danska krona | 7,4408 |
| GBP | funt šterling | 0,89485 |
| SEK | švedska krona | 10,1943 |
| CHF | švicarski frank | 1,5093 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,3370 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,510 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 267,43 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7083 |
| PLN | poljski zlot | 4,0960 |
| RON | romunski leu | 4,2990 |
| TRY | turška lira | 2,2092 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6004 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5635 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,5978 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0102 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0733 |
| KRW | južnokorejski won | 1 728,79 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,0517 |
| CNY | kitajski juan | 10,2166 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3000 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 060,07 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0395 |
| PHP | filipinski peso | 69,704 |
| RUB | ruski rubelj | 42,9545 |
| THB | tajski bat | 49,690 |
| BRL | brazilski real | 2,5662 |
| MXN | mehiški peso | 19,4395 |
| INR | indijska rupija | 69,1230 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4965

JPY

japonski jen

134,02

DKK

danska krona

7,4408

GBP

funt šterling

0,89485

SEK

švedska krona

10,1943

CHF

švicarski frank

1,5093

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,3370

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,510

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

267,43

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7083

PLN

poljski zlot

4,0960

RON

romunski leu

4,2990

TRY

turška lira

2,2092

AUD

avstralski dolar

1,6004

CAD

kanadski dolar

1,5635

HKD

hongkonški dolar

11,5978

NZD

novozelandski dolar

2,0102

SGD

singapurski dolar

2,0733

KRW

južnokorejski won

1 728,79

ZAR

južnoafriški rand

11,0517

CNY

kitajski juan

10,2166

HRK

hrvaška kuna

7,3000

IDR

indonezijska rupija

14 060,07

MYR

malezijski ringit

5,0395

PHP

filipinski peso

69,704

RUB

ruski rubelj

42,9545

THB

tajski bat

49,690

BRL

brazilski real

2,5662

MXN

mehiški peso

19,4395

INR

indijska rupija

69,1230

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/24

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 276/05

| Referenčna številka državne pomoči | X 122/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka |
| Referenčna oznaka države članice | NVF/ESF/RF/254/2008/RV |
| Ime regije (NUTS) | Czech Republic
  Člen 87(3)(a), Člen 87(3)(c) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Národní vzdělávací fond, o. p. s. |
| Opletalova 25 |
| 110 00 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.nvf.cz |

Referenčna številka državne pomoči

X 122/08

Država članica

Češka

Referenčna oznaka države članice

NVF/ESF/RF/254/2008/RV

Ime regije (NUTS)

Czech Republic

Člen 87(3)(a), Člen 87(3)(c)

Organ, ki dodeli pomoč

Národní vzdělávací fond, o. p. s.

Opletalova 25

110 00 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.nvf.cz

Naziv ukrepa pomoči

Blokový grant – Fond pro podporu výzkumu/2. výzva opatření A

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Memorandum o porozumění pro implementaci Norského finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Norskem)

Memorandum o porozumění pro implementaci EHP finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem)

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.eea-researchfund.cz

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

3.11.2008–31.7.2009

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

Veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

59,55 CZK (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Temeljne raziskave (člen 31(2)(a))

90 %

—

Industrijske raziskave (člen 31(2)(b))

65 %

15 %

Eksperimentalni razvoj (člen 31(2)(c))

40 %

20 %

| Referenčna številka državne pomoči | X 123/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Referenčna oznaka države članice | Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt. |
| Ime regije (NUTS) | Hessen
  Območja, ki ne prejemajo pomoči |
| Organ, ki dodeli pomoč | BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH |
| Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“ |
| IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H) |
| Schumannstraße 4—6 |
| 60325 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.bmh-hessen.de |

Referenčna številka državne pomoči

X 123/08

Država članica

Nemčija

Referenčna oznaka države članice

Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt.

Ime regije (NUTS)

Hessen

Območja, ki ne prejemajo pomoči

Organ, ki dodeli pomoč

BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH

Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH“

IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H)

Schumannstraße 4—6

60325 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

http://www.bmh-hessen.de

Naziv ukrepa pomoči

Mittelhessenfonds GmbH: Ein Finanzierungsangebot für Gründer und Mittelstand im Regierungsbezirk Gießen, Schwerpunkt Medizintechnik

hier: Investitionsbeteiligungen im Rahmen des „Mittelhessenfonds“ Zinsverbilligung von marktgerecht vergüteten darlehensähnlichen stillen Beteiligungen und gegebenenfalls Nachrangdarlehen, soweit zur Finanzierung von Investitionen verwendet

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Operationelles EFRE-Programm „Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ 2007 bis 2013 des Landes Hessen

Haushaltsgesetze des Landes Hessen

Hessisches Mittelstandsförderprogramm

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.mittelhessenfonds.de

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

Sprememba XS 184/07

Trajanje

1.1.2009–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

2,00 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Posojilo, Subvencioniranje obrestne mere

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

II 2 — 069-d-60-15 — 5,00 EUR (in Mio.)

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Pomoč MSP za naložbe in zaposlovanje (člen 15)

—

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 124/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | Deutschland
  Območja, ki ne prejemajo pomoči |
| Organ, ki dodeli pomoč | Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung |
| Calenberger Straße 2 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.ml.niedersachsen.de |

Referenčna številka državne pomoči

X 124/08

Država članica

Nemčija

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

Deutschland

Območja, ki ne prejemajo pomoči

Organ, ki dodeli pomoč

Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung

Calenberger Straße 2

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

http://www.ml.niedersachsen.de

Naziv ukrepa pomoči

Verfahrenstechnische und mikrobiologische Optimierung der stofflichen Umsetzung von primär cellulosehaltigen landwirtschaftlichen Reststoffen zur Erzeugung von Biogas

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO (Nds. MBl. 1996, S. 1868)

Bewilligungsbescheid (s. Web Link)

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.ml.niedersachsen.de/master/C51585202_N51583645_L20_D0_I655.html

Vrsta ukrepa

ad hoc pomoč

Fa. ARES

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

15.11.2008

Zadevni gospodarski sektorji

Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

0,37 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Industrijske raziskave (člen 31(2)(b))

80 %

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 125/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Referenčna oznaka države članice | ES51 |
| Ime regije (NUTS) | Cataluna
  Območja, ki ne prejemajo pomoči |
| Organ, ki dodeli pomoč | Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) |
| Paseo de Gracia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |
| http://www.acc10.cat |

Referenčna številka državne pomoči

X 125/08

Država članica

Španija

Referenčna oznaka države članice

ES51

Ime regije (NUTS)

Cataluna

Območja, ki ne prejemajo pomoči

Organ, ki dodeli pomoč

Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM)

Paseo de Gracia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

http://www.acc10.cat

Naziv ukrepa pomoči

Ayudas para la creación de ocupación ligada a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Resolución IUE/812/2008, de 4 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras del programa de ayudas a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana i se hacen públicas las convocatorias para el año 2008 (DOGC núm. 5096 de 25.3.2008)

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.gencat.net/eadop/imagenes/5096/08059014.pdf

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

26.3.2008–31.12.2008

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

Veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

2,00 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in zaposlovanje (člen 13) Shema

15 %

10 %

Pomoč MSP za naložbe in zaposlovanje (člen 15)

15 %

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 126/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Danska |
| Referenčna oznaka države članice | 07/07410 |
| Ime regije (NUTS) | Danmark
  Mešano |
| Organ, ki dodeli pomoč | Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| DANMARK |
| http://ebst@ebst.dk |

Referenčna številka državne pomoči

X 126/08

Država članica

Danska

Referenčna oznaka države članice

07/07410

Ime regije (NUTS)

Danmark

Mešano

Organ, ki dodeli pomoč

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

DANMARK

http://ebst@ebst.dk

Naziv ukrepa pomoči

Innovation og Viden — dansk regionalfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Flere og bedre job — dansk socialfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Rådets Forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999.

Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond.

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.ebst.dk/file/5467/Regionalfondsprogram

http://www.ebst.dk/file/5469/Socialfondsprogram

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.1.2007–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

Veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

400,00 DKK (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Posojilo, Rizični kapital, Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

nævnt ovenfor, forordning 1083/2006 — 248,00 DKK (mio.)

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v

Pomoč za novoustanovljena mala podjetja (člen 14)

25 %

—

Pomoč za nova mala podjetja, ki so jih ustanovile podjetnice (člen 16)

15 %

—

Pomoč za okoljske študije (člen 24)

50 %

10 %

Pomoč za svetovalne storitve v korist MSP (člen 26)

50 %

—

Pomoč za udeležbo MSP na sejmih (člen 27)

50 %

—

Pomoč v obliki rizičnega kapitala (člena 28 in 29)

10 000 000 DKK

—

Industrijske raziskave (člen 31(2)(b))

65 %

10 %

Eksperimentalni razvoj (člen 31(2)(c))

40 %

10 %

Pomoč za študije tehnične izvedljivosti (člen 32)

75 %

—

Pomoč za stroške pravic industrijske lastnine za MSP (člen 33)

75 %

—

Pomoč mladim inovativnim podjetjem (člen 35)

10 000 000 DKK

—

Pomoč za svetovalne in podporne storitve za inovacije (člen 36)

10 000 000 DKK

—

Pomoč za posojanje visokokvalificiranega osebja (člen 37)

10 000 000 DKK

—

Posebno usposabljanje (člen 38(1))

35 %

10 %

Splošno usposabljanje (člen 38(2))

70 %

10 %

---

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/30

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 276/06

| Referenčna številka državne pomoči | X 129/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear
  Mešano |
| Organ, ki dodeli pomoč | One North East |
| Stella House |
| Goldcrest Way |
| Newburn Riverside |
| Newcastle upon Tyne |
| NE15 8NY |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.OneNorthEast.co.uk |

Referenčna številka državne pomoči

X 129/08

Država članica

Združeno kraljestvo

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear

Mešano

Organ, ki dodeli pomoč

One North East

Stella House

Goldcrest Way

Newburn Riverside

Newcastle upon Tyne

NE15 8NY

UNITED KINGDOM

http://www.OneNorthEast.co.uk

Naziv ukrepa pomoči

NEPA (North East Productivity Alliance)

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Regional Development Agencies Act 1998

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.onenortheast.co.uk/page/stateaid.cfm

http://www.onenortheast.co.uk/lib/liDownload/13946/MAS-NEPA%20state%20aid%20desc.doc?CFID=2425574&CF

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.10.2008–31.3.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Predelovalne Dejavnosti

Vrsta upravičenca

MSP

Veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

6,79 GBP (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Splošno usposabljanje (člen 38(2))

60 %

20 %

| Referenčna številka državne pomoči | X 130/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Referenčna oznaka države članice | UEP II a |
| Ime regije (NUTS) | Berlin
  Člen 87(3)(c) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin |
| Brückenstraße 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.berlin.de/sen/guv |

Referenčna številka državne pomoči

X 130/08

Država članica

Nemčija

Referenčna oznaka države članice

UEP II a

Ime regije (NUTS)

Berlin

Člen 87(3)(c)

Organ, ki dodeli pomoč

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin

Brückenstraße 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.berlin.de/sen/guv

Naziv ukrepa pomoči

Umweltentlastungsprogramm II (UEP II) (N 774/07), dort: Vorhaben nach Ziffer 2.6.2 der Förderrichtlinie, d. h. Vorhaben zur Reduzierung verkehrsbedingter Emissionen, Verminderung von Lärm und/oder Luftbelastungen

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Förderrichtlinie vom 22.9.2008 (Veröffentlichung im Amtsblatt von Berlin am 2.10.2008)

Operationelles Programm des Landes Berlin für den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung in der Förderperiode 2007—2013 (Abschnitt 5.4); §§ 23, 44 der Landeshaushaltsordnung des Landes Berlin

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.uep-berlin.de/uepmedia/usermedia/files/foerderrichtlinie_uep_080922.pd

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

Sprememba XR 117/08

Trajanje

2.10.2008–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

0,31 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in zaposlovanje (člen 13) Shema

35 %

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 131/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | — |
| Organ, ki dodeli pomoč | Board Bia |
| Clanwilliam Court |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.bordbia.ie |

Referenčna številka državne pomoči

X 131/08

Država članica

Irska

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

—

Organ, ki dodeli pomoč

Board Bia

Clanwilliam Court

Lower Mount Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.bordbia.ie

Naziv ukrepa pomoči

Consultancy services provided to SME companies engaged in processing and marketing of non-agricultural products (non-Annex 1)

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

An Bord Bia Acts 1994 to 2004

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.bordbia.ie/industryservices/manufacturers/pages/consultancyservices.aspx

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.9.2008–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Raziskovanje trga in javnega mnenja

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

0,80 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Pomoč za svetovalne storitve v korist MSP (člen 26)

50 %

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 132/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Ciper |
| Referenčna oznaka države članice | 25.06.001.736 |
| Ime regije (NUTS) | Cyprus
  Člen 87(3)(c) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως |
| Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη |
| 1454 Λευκωσία/Nicosia |
| KYΠPOΣ/CYPRUS |
| http://www.moi.gov.cy/tph |

Referenčna številka državne pomoči

X 132/08

Država članica

Ciper

Referenčna oznaka države članice

25.06.001.736

Ime regije (NUTS)

Cyprus

Člen 87(3)(c)

Organ, ki dodeli pomoč

Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη

1454 Λευκωσία/Nicosia

KYΠPOΣ/CYPRUS

http://www.moi.gov.cy/tph

Naziv ukrepa pomoči

Σχέδιο παροχής χορηγιών προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις για προώθηση του αγροτουρισμού στην ύπαιθρο

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με αριθμό 67.371 και ημερομηνία 18.6.2008

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.moi.gov.cy/tph/rural-tourism

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

3.11.2008–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Dejavnost hotelov in podobnih nastanitvenih obratov, Dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje, Dejavnost restavracij in druga strežba jedi, Dejavnost muzejev, Dejavnosti zabaviščnih parkov

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

2,50 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

Αριθμός: ΕΕ(2007)4351 Ημερομηνία: 17.9.2007 — 12,75 EUR (σε εκατ.)

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in zaposlovanje (člen 13) Shema

15 %

20 %

| Referenčna številka državne pomoči | X 133/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | Scotland
  Mešano |
| Organ, ki dodeli pomoč | Scottish Executive |
| Third Sector Division |
| Highlander House |
| 58 Waterloo Street |
| Glasgow |
| G2 7DA |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotland.gov.uk/Home |

Referenčna številka državne pomoči

X 133/08

Država članica

Združeno kraljestvo

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

Scotland

Mešano

Organ, ki dodeli pomoč

Scottish Executive

Third Sector Division

Highlander House

58 Waterloo Street

Glasgow

G2 7DA

UNITED KINGDOM

http://www.scotland.gov.uk/Home

Naziv ukrepa pomoči

Scottish Investment Fund

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

The grant is provided under section 10 of the Social Work (Scotland) Act 1968

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.scotland.gov.uk/Topics/People/15300/funding

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.11.2008–31.3.2011

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

Veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

30,00 GBP (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in zaposlovanje (člen 13) Shema

50 %

20 %

Pomoč MSP za naložbe in zaposlovanje (člen 15)

20 %

—

Pomoč za svetovalne storitve v korist MSP (člen 26)

50 %

—

Posebno usposabljanje (člen 38(1))

45 %

—

Splošno usposabljanje (člen 38(2))

80 %

—

Pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev v obliki subvencij plače (člen 40)

50 %

—

Pomoč za zaposlovanje invalidov v obliki subvencij plače (člen 41)

75 %

—

Pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidov (člen 42)

100 %

—

---

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/35

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 276/07

| Referenčna številka državne pomoči | X 134/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | Czech Republic
  Člen 87(3)(a), Člen 87(3)(c)
  Območja, ki ne prejemajo pomoči |
| Organ, ki dodeli pomoč | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.mze.cz |

Referenčna številka državne pomoči

X 134/08

Država članica

Češka

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

Czech Republic

Člen 87(3)(a), Člen 87(3)(c)

Območja, ki ne prejemajo pomoči

Organ, ki dodeli pomoč

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mze.cz

Naziv ukrepa pomoči

Vrácení části spotřební daně zaplacené v cenách minerálních olejů uvedených v § 45 odst. 2 písm. c) zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Vyhláška č. 395/2008 Sb., kterou se mění vyhláška č. 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://cds.mfcr.cz/cps/rde/xchg/cds/xsl/182_793.html

http://www.sagit.cz/pages/sbirkatxt.asp?zdroj=sb08395&cd=76&typ=r

Vrsta ukrepa

shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.12.2008–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Pridelovanje netrajnih rastlin, Gojenje trajnih nasadov, Razmnoževanje rastlin, Storitve za rastlinsko pridelavo, Priprava pridelkov

Vrsta upravičenca

MSP

veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

1,50 CZK (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Davčni ukrep

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov (člen 25)

1 373 CZK

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 135/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | Saarland
  Območja, ki ne prejemajo pomoči |
| Organ, ki dodeli pomoč | Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft |
| Franz-Josef-Röder-Straße 17 |
| 66119 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm |

Referenčna številka državne pomoči

X 135/08

Država članica

Nemčija

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

Saarland

Območja, ki ne prejemajo pomoči

Organ, ki dodeli pomoč

Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft

Franz-Josef-Röder-Straße 17

66119 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm

Naziv ukrepa pomoči

Regionales Förderprogramm des Saarlandes für kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft (einschließlich Tourismus) vom 1.12.2008

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

§ 44 der Landeshaushaltsordnung des Saarlandes (LHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 5.11.1999 (Amtsblatt vom 11.2.2000, S. 194 ff), zuletzt geändert durch das Gesetz vom 15.2.2006 (Amtsblatt vom 6.4.2006, S. 474 ff), Amtsblatt des Saarlandes

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.saarland.de/8974.htm

http://www.vorschriften.saarland.de/verwaltungsvorschriften.htm

Vrsta ukrepa

shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

Sprememba XS 160/06

Trajanje

1.12.2008–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

4,00 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

2007DE162PO002 — 0,50 EUR (in Mio.)

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Pomoč MSP za naložbe in zaposlovanje (člen 15)

20 %

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 136/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | Österreich
  Mešano |
| Organ, ki dodeli pomoč | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderung) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Referenčna številka državne pomoči

X 136/08

Država članica

Avstrija

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

Österreich

Mešano

Organ, ki dodeli pomoč

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderung)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Naziv ukrepa pomoči

TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013 Teil A

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007—2013

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.oeht.at/page/media/download/top/RTOP2007n.Notifizierung.pdf

Vrsta ukrepa

shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.11.2008–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Kopenski promet; cevovodni transport, Gostinske nastanitvene dejavnosti, Dejavnost strežbe jedi in pijač, Dejavnosti v zvezi s filmi, video- in zvočnimi zapisi, Poslovanje z nepremičninami, Arhitekturno in tehnično projektiranje; tehnično preizkušanje in analiziranje, Dajanje v najem in zakup, Dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in s potovanji povezanih dejavnosti, Izobraževanje, Prirejanje iger na srečo, Športne in druge dejavnosti za prosti čas, Druge storitvene dejavnosti

Vrsta upravičenca

MSP

veliko podjetje

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

21,80 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Subvencioniranje obrestne mere, Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in zaposlovanje (člen 13) Shema

30 %

—

Pomoč MSP za naložbe in zaposlovanje (člen 15)

20 %

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 137/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | Thüringen
  Člen 87(3)(a) |
| Organ, ki dodeli pomoč | Staatliches Forstamt Frauenwald |
| Forsthaus Allzunah |
| 98701 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.thueringenforst.de |

Referenčna številka državne pomoči

X 137/08

Država članica

Nemčija

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

Thüringen

Člen 87(3)(a)

Organ, ki dodeli pomoč

Staatliches Forstamt Frauenwald

Forsthaus Allzunah

98701 Frauenwald

DEUTSCHLAND

http://www.thueringenforst.de

Naziv ukrepa pomoči

Förderung von Investitionen in Forstbetrieben und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung in der Fassung der Neubekanntmachung vom 19.9.2000 (GVBl. 10/2000, S. 282) i. V. m. der Richtlinie über die Förderung von Investitionen und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.thueringen.de/imperia/md/content/folder/foerderung/vvh.pdf

Vrsta ukrepa

shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.1.2009–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, Storitve za gozdarstvo

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

0,67 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

Entscheidung der Kommission K(2007) 5862 über das Entwicklungsprogramm für den ländlichen Raum des Landes Thüringen

CCI2007DE06RPO023 — 0,50 EUR (in Mio.)

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Regionalna pomoč za naložbe in zaposlovanje (člen 13) Shema

45 %

—

| Referenčna številka državne pomoči | X 139/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Referenčna oznaka države članice | — |
| Ime regije (NUTS) | Österreich
  Mešano |
| Organ, ki dodeli pomoč | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderungen) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Referenčna številka državne pomoči

X 139/08

Država članica

Avstrija

Referenčna oznaka države članice

—

Ime regije (NUTS)

Österreich

Mešano

Organ, ki dodeli pomoč

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderungen)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Naziv ukrepa pomoči

Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Nacionalna pravna podlaga (sklic na ustrezno nacionalno uradno publikacijo)

Richtlinie des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Spletna povezava na celotno besedilo ukrepa pomoči

http://www.oeht.at/page/media/download/top/JU-Richtlinie%20Langfassung.pdf

Vrsta ukrepa

shema pomoči

Sprememba obstoječega ukrepa pomoči

—

Trajanje

1.11.2008–31.12.2013

Zadevni gospodarski sektorji

Kopenski promet; cevovodni transport, Gostinske nastanitvene dejavnosti, Dejavnost strežbe jedi in pijač, Dejavnosti v zvezi s filmi, video- in zvočnimi zapisi, Poslovanje z nepremičninami, Arhitekturno in tehnično projektiranje; tehnično preizkušanje in analiziranje, Dajanje v najem in zakup, Dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in s potovanji povezanih dejavnosti, Izobraževanje, Prirejanje iger na srečo, Športne in druge dejavnosti za prosti čas, Druge storitvene dejavnosti

Vrsta upravičenca

MSP

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme

1,40 EUR (v milijonih)

Za jamstva

—

Instrument pomoči (člen 5)

Dotacija

Sklic na odločbo Komisije

—

Če se sofinancira s sredstvi Skupnosti

—

Cilji

Največja intenzivnost pomoči v % ali najvišji znesek pomoči v domači valuti

MSP – bonusi v %

Pomoč za novoustanovljena mala podjetja (člen 14)

25 %

—

Pomoč MSP za naložbe in zaposlovanje (člen 15)

5 %

—

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/40

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 276/08

| 1. | Komisija je 9. novembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Eurotank Belgium B.V. („Eurotank“, Belgija), ki je pod popolnim nadzorom podjetja Vitol Holding B.V. („Vitol“, Nizozemska), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnima podjetjema Petroplus Refining Antwerp N.V. („Petroplus“, Belgija) in Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. („Petroplus Bitumen“, Belgija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 9. novembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Eurotank Belgium B.V. („Eurotank“, Belgija), ki je pod popolnim nadzorom podjetja Vitol Holding B.V. („Vitol“, Nizozemska), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnima podjetjema Petroplus Refining Antwerp N.V. („Petroplus“, Belgija) in Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. („Petroplus Bitumen“, Belgija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Petroplus/Petroplus Bitumen: proizvodnja bitumena, razžveplanje plinskega olja in upravljanje terminala za skladiščenje, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Petroplus/Petroplus Bitumen: proizvodnja bitumena, razžveplanje plinskega olja in upravljanje terminala za skladiščenje,

| — | za Vitol: med drugim trgovanje z nafto in plinom, dejavnosti raziskovanja in proizvodnje v sektorju nafte in zemeljskega plina. |
| --- | --- |

—

za Vitol: med drugim trgovanje z nafto in plinom, dejavnosti raziskovanja in proizvodnje v sektorju nafte in zemeljskega plina.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 17.11.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 276/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 276/41

---

SKLEP št. 777

z dne 5. oktobra 2009

o začetku postopka izdaje dovoljenja za iskanje in raziskovanje nafte ter zemeljskega plina – podzemeljskih naravnih virov v skladu s točko 3 odstavka 1 člena 2 zakona o podzemeljskih naravnih virih na območju 1-18 Trakija v regiji Haskovo ter o objavi razpisa za izdajo dovoljenja

2009/C 276/09

REPUBLIKA BOLGARIJA

SVET MINISTROV

V skladu s točko 2 člena 5, točko 1 odstavka 1 člena 42 in odstavkom 3 člena 44 zakona o podzemeljskih naravnih virih ter ob upoštevanju točke 16 odstavka 2 člena 4 ter točke 24a člena 1 energetskega zakona

JE SVET MINISTROV SKLENIL:

| 1. | Začne se postopek izdaje dovoljenja za iskanje in raziskovanje surove nafte ter zemeljskega plina na območju 1-18 Trakija s površino 940,12 km2 in koordinatami točk, kot so navedene v Prilogi pod številkami 1–10. |
| --- | --- |

1.

Začne se postopek izdaje dovoljenja za iskanje in raziskovanje surove nafte ter zemeljskega plina na območju 1-18 Trakija s površino 940,12 km2 in koordinatami točk, kot so navedene v Prilogi pod številkami 1–10.

| 2. | Objavi se, da bo izdaja dovoljenja iz točke 1 potekala prek razpisa. |
| --- | --- |

2.

Objavi se, da bo izdaja dovoljenja iz točke 1 potekala prek razpisa.

| 3. | Veljavnost dovoljenja za iskanje in raziskovanje se določi na pet let po datumu začetka veljavnosti pogodbe o iskanju in raziskovanju s pravico podaljšanja tega roka v skladu z odstavkom 3 člena 31 zakona o podzemeljskih naravnih virih. |
| --- | --- |

3.

Veljavnost dovoljenja za iskanje in raziskovanje se določi na pet let po datumu začetka veljavnosti pogodbe o iskanju in raziskovanju s pravico podaljšanja tega roka v skladu z odstavkom 3 člena 31 zakona o podzemeljskih naravnih virih.

| 4. | Postopek izbire kandidatov za izdajo dovoljenja v skladu s točko 1 bo potekal 150. dan po datumu objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije v stavbi Ministrstva za gospodarstvo, energijo in turizem na naslovu: ulica Triadica 8, Sofija. |
| --- | --- |

4.

Postopek izbire kandidatov za izdajo dovoljenja v skladu s točko 1 bo potekal 150. dan po datumu objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije v stavbi Ministrstva za gospodarstvo, energijo in turizem na naslovu: ulica Triadica 8, Sofija.

| 5. | Rok za nakup razpisne dokumentacije se izteče ob 17. uri 120. dne po datumu objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

5.

Rok za nakup razpisne dokumentacije se izteče ob 17. uri 120. dne po datumu objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.

| 6. | Rok za oddajo prijave udeležbe na razpisu se izteče ob 17. uri 130. dne po datumu objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

6.

Rok za oddajo prijave udeležbe na razpisu se izteče ob 17. uri 130. dne po datumu objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.

| 7. | Rok za oddajo vlog v skladu z razpisno dokumentacijo se izteče ob 17. uri 144. dne po datumu objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

7.

Rok za oddajo vlog v skladu z razpisno dokumentacijo se izteče ob 17. uri 144. dne po datumu objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.

| 8. | Postopek izbire se izvede brez prisotnosti vložnikov. |
| --- | --- |

8.

Postopek izbire se izvede brez prisotnosti vložnikov.

| 9. | Cena razpisne dokumentacije se določi na 500 BGN (500 bolgarskih levov). Razpisno dokumentacijo je v roku iz točke 5 mogoče kupiti v sobi št. 802 Ministrstva za gospodarstvo, energijo in turizem na naslovu: ulica Triadica 8, Sofija. |
| --- | --- |

9.

Cena razpisne dokumentacije se določi na 500 BGN (500 bolgarskih levov). Razpisno dokumentacijo je v roku iz točke 5 mogoče kupiti v sobi št. 802 Ministrstva za gospodarstvo, energijo in turizem na naslovu: ulica Triadica 8, Sofija.

| 10. | Vložniki, ki želijo sodelovati pri razpisu, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 člena 23 zakona o podzemeljskih naravnih virih. |
| --- | --- |

10.

Vložniki, ki želijo sodelovati pri razpisu, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 člena 23 zakona o podzemeljskih naravnih virih.

| 11. | Vloge udeležencev razpisa se bodo ocenjevale glede na predlagane delovne programe, sredstva za zaščito okolja, sredstva za usposabljanje, bonuse ter glede na njihove upravljalne in finančne sposobnosti, kot je določeno v razpisni dokumentaciji. |
| --- | --- |

11.

Vloge udeležencev razpisa se bodo ocenjevale glede na predlagane delovne programe, sredstva za zaščito okolja, sredstva za usposabljanje, bonuse ter glede na njihove upravljalne in finančne sposobnosti, kot je določeno v razpisni dokumentaciji.

| 12. | Varščina za sodelovanje pri razpisu se določi na 10 000 BGN (10 000 bolgarskih levov) in jo je treba plačati pred rokom, določenim v točki 6, na bančni račun Ministrstva za gospodarstvo, energijo in turizem, naveden v razpisni dokumentaciji. |
| --- | --- |

12.

Varščina za sodelovanje pri razpisu se določi na 10 000 BGN (10 000 bolgarskih levov) in jo je treba plačati pred rokom, določenim v točki 6, na bančni račun Ministrstva za gospodarstvo, energijo in turizem, naveden v razpisni dokumentaciji.

| 13. | V primeru zavrnitve sodelovanja na razpisu se vložniku varščina vrne v 14 dneh po datumu obvestila o zavrnitvi. |
| --- | --- |

13.

V primeru zavrnitve sodelovanja na razpisu se vložniku varščina vrne v 14 dneh po datumu obvestila o zavrnitvi.

| 14. | Varščina uspešnega vložnika se obdrži, varščine ostalih vložnikov pa se vrnejo v 14 dneh po objavi sklepa Sveta ministrov o izdaji dovoljenja za iskanje in raziskovanje v Uradnem listu. |
| --- | --- |

14.

Varščina uspešnega vložnika se obdrži, varščine ostalih vložnikov pa se vrnejo v 14 dneh po objavi sklepa Sveta ministrov o izdaji dovoljenja za iskanje in raziskovanje v Uradnem listu.

| 15. | Prijave udeležbe na razpisu ter vloge po razpisnih pogojih se vložijo pri Ministrstvu za gospodarstvo, energijo in turizem na naslovu: ulica Triadica 8, Sofija, v skladu z zahtevami iz člena 46 zakona o podzemeljskih naravnih virih. |
| --- | --- |

15.

Prijave udeležbe na razpisu ter vloge po razpisnih pogojih se vložijo pri Ministrstvu za gospodarstvo, energijo in turizem na naslovu: ulica Triadica 8, Sofija, v skladu z zahtevami iz člena 46 zakona o podzemeljskih naravnih virih.

| 16. | Vloge za razpis morajo izpolnjevati zahteve in pogoje iz razpisne dokumentacije. |
| --- | --- |

16.

Vloge za razpis morajo izpolnjevati zahteve in pogoje iz razpisne dokumentacije.

| 17. | Razpis se izvede tudi, če je k sodelovanju povabljen en sam vložnik. |
| --- | --- |

17.

Razpis se izvede tudi, če je k sodelovanju povabljen en sam vložnik.

| 18. | Minister za gospodarstvo, energijo in turizem je pristojen, da: |
| --- | --- |

18.

Minister za gospodarstvo, energijo in turizem je pristojen, da:

| 18.1 | pošlje besedilo tega sklepa za objavo v Uradnem listu Evropske unije in Uradnem listu ter na spletni strani Sveta ministrov; |
| --- | --- |

18.1

pošlje besedilo tega sklepa za objavo v Uradnem listu Evropske unije in Uradnem listu ter na spletni strani Sveta ministrov;

| 18.2 | organizira in izvede razpis. |
| --- | --- |

18.2

organizira in izvede razpis.

| 19. | Zoper ta sklep je možno vložiti pritožbo na Vrhovno upravno sodišče v 14 dneh po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

19.

Zoper ta sklep je možno vložiti pritožbo na Vrhovno upravno sodišče v 14 dneh po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ministrski predsednik

Bojko BORISOV

Generalni sekretar Sveta ministrov

Rosen ŽELJAZKOV

Verodostojna kopija,

Direktor direktorata „Vladna pisarna“

Veselin DAKOV

---

PRILOGA

SEZNAM KOORDINAT

Zemljepisne koordinate (koordinatni sistem iz leta 1950) območja 1-18 „Trakija“:

| 1. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |
| --- | --- | --- |
| 2. | 41° 50′ 45,014′′ N | 26° 00′ 44,523′′ E |
| 3. | 41° 52′ 55,884′′ N | 26° 00′ 42,506′′ E |
| 4. | 41° 53′ 06,026′′ N | 26° 22′ 23,117′′ E |
| 5. | 41° 49′ 17,984′′ N | 26° 22′ 24,265′′ E |

1.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

2.

41° 50′ 45,014′′ N

26° 00′ 44,523′′ E

3.

41° 52′ 55,884′′ N

26° 00′ 42,506′′ E

4.

41° 53′ 06,026′′ N

26° 22′ 23,117′′ E

5.

41° 49′ 17,984′′ N

26° 22′ 24,265′′ E

meja s Turčijo in Grčijo:

| 6. | 41° 39′ 31,125′′ N | 26° 04′ 10,596′′ E |
| --- | --- | --- |
| 7. | 41° 39′ 23,120′′ N | 25° 49′ 25,406′′ E |
| 8. | 41° 46′ 21,391′′ N | 25° 49′ 17,766′′ E |
| 9. | 41° 46′ 18,068′′ N | 25° 42′ 36,679′′ E |
| 10. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |

6.

41° 39′ 31,125′′ N

26° 04′ 10,596′′ E

7.

41° 39′ 23,120′′ N

25° 49′ 25,406′′ E

8.

41° 46′ 21,391′′ N

25° 49′ 17,766′′ E

9.

41° 46′ 18,068′′ N

25° 42′ 36,679′′ E

10.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

---