# Az Európai Unió C 286E/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2009.286.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 286E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. november 27. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2009.286.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 286E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. november 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. június 17–19-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 207 E, 2008.8.14. |
| | |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2008. június 17., kedd |
| 2009/C 286E/01 | A kohéziós politika hatása a kiszolgáltatott közösségek és csoportok integrációjáraAz Európai Parlament 2008. június 17-i állásfoglalása a kohéziós politika kiszolgáltatott közösségek és csoportok integrációjára gyakorolt hatásáról (2007/2191(INI)) | 1 |
| 2009/C 286E/02 | A politikák fejlesztési célú koherenciájáról és egyes biológiai természeti erőforrások EU általi kiaknázásának hatása a fejlesztésre Nyugat-AfrikábanAz Európai Parlament 2008. június 17-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról és az egyes biológiai természeti erőforrások EU általi kiaknázásának a nyugat-afrikai fejlesztésre gyakorolt hatásáról (2007/2183(INI)) | 5 |
| | 2008. június 18., szerda |
| 2009/C 286E/03 | A Cipruson eltűnt személyek – folytatásAz Európai Parlament 2008. június 18-i állásfoglalása a Cipruson eltűnt személyekről – A 2007. március 15-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követése (2007/2280(INI)) | 13 |
| | 2008. június 19., csütörtök |
| 2009/C 286E/04 | Az Európai Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéseAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről | 15 |
| 2009/C 286E/05 | A vámunió negyvenedik évfordulójaAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a vámunió negyvenedik évfordulójáról | 20 |
| 2009/C 286E/06 | Az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája feléAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája felé című közleményről (2008/2006(INI)) | 24 |
| 2009/C 286E/07 | Bontott baromfi importálásaAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a bontott baromfi importálásáról | 30 |
| 2009/C 286E/08 | Válság a halászati ágazatbanAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a halászati ágazatnak a növekvő üzemanyagárak miatti válságáról | 32 |
| 2009/C 286E/09 | EU–Oroszország csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a 2008. június 26–27-én Hanti-Manszijszkban megrendezésre kerülő EU–Oroszország csúcstalálkozóról | 35 |
| 2009/C 286E/10 | A juh/bárány és kecske ágazat jövője EurópábanAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az európai juh-/bárány- és kecskeágazat jövőjéről (2007/2192(INI)) | 41 |
| 2009/C 286E/11 | Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első Intelligens autó jelentésAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első Intelligens autó jelentés című bizottsági közleményről (2007/2259(INI)) | 45 |
| 2009/C 286E/12 | BurmaAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a politikai foglyok folyamatos fogva tartásáról Burmában | 49 |
| 2009/C 286E/13 | SzomáliaAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a civilek ellen rendszeresen elkövetett gyilkosságokról Szomáliában | 52 |
| 2009/C 286E/14 | IránAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása Iránról | 54 |
| | |
| | Európai Parlament |
| | 2008. június 17., kedd |
| 2009/C 286E/15 | Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2008. június. 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek az ügynökség megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0861 – C6-0003/2008 – 2007/0291(COD)) | 56 |
| P6_TC1-COD(2007)0291Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 56 |
| 2009/C 286E/16 | A motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok világító- és fényjelző berendezéseinek beépítése (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok világító- és fényjelző berendezéseinek beépítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2007)0768 – C6-0449/2007 – (2007/0270(COD)) | 57 |
| 2009/C 286E/17 | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezései (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2007)0840 – C6-0004/2008 – 2007/0284(COD)) | 58 |
| 2009/C 286E/18 | A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezetei (statikus vizsgálatok) (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezeteiről (statikus vizsgálat) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0025 – C6-0044/2008 – 2008/0008(COD)) | 59 |
| 2009/C 286E/19 | Részvénytársaságok egyesülése (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a részvénytársaságok egyesüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0026 – C6-0045/2008 – 2008/0009(COD)) | 60 |
| 2009/C 286E/20 | A számítógépes programok jogi védelme (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a számítógépes programok jogi védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0023 – C6-0042/2008 – 2008/0019(COD)) | 61 |
| 2009/C 286E/21 | A belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismerése (kodifikált változat) ***Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0037 – C6-0048/2008 – 2008/0021(COD)) | 61 |
| 2009/C 286E/22 | A Szerződés 48. cikkének második albekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének második albekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0039 – C6-0050/2008 – 2008/0022(COD)) | 62 |
| 2009/C 286E/23 | A Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzések (kodifikált változat) *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0099 – C6-0135/2008– 2008/0037(CNS)) | 63 |
| 2009/C 286E/24 | A vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazása (kodifikált változat) *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0091 – C6-0136/2008 – 2008/0039(CNS)) | 63 |
| 2009/C 286E/25 | Az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárás (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0735 – C6-0441/2007 – 2007/0253(COD)) | 64 |
| 2009/C 286E/26 | Az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területek névleges fogási statisztikái (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0760 – C6-0443/2007 – 2007/0260(COD)) | 65 |
| 2009/C 286E/27 | Az Atlanti-óceán északnyugati részének fogási és tevékenységi statisztikái (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északnyugati részén halászatot folytató tagállamok fogási és tevékenységi statisztikájának benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0762 – C6-0444/2007 – 2007/0264(COD)) | 66 |
| 2009/C 286E/28 | Az Atlanti-óceán északkeleti részének névleges fogási statisztikája (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0763 – C6-0440/2007 – 2007/0268(COD)) | 67 |
| 2009/C 286E/29 | A textiltermékek elnevezése (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a textiltermékek elnevezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0870 – C6-0024/2008 – 2008/0005(COD)) | 68 |
| 2009/C 286E/30 | Bulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezményhez való csatlakozása *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása Bulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlásról (COM(2007)0839 – C6-0028/2008 – 2007/0283(CNS)) | 69 |
| 2009/C 286E/31 | A bűnügyi nyilvántartásokból származó információk cseréje a tagállamok között *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról (5968/2008 – C6-0067/2008 – 2005/0267(CNS)) | 70 |
| 2009/C 286E/32 | Az euró pénzhamisítás elleni védelme *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az euró pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0525 – C6-0431/2007 – 2007/0192(CNS)) | 76 |
| 2009/C 286E/33 | A Bíróság eljárási szabályzatának a felülvizsgálati eljárásra alkalmazandó nyelvhasználati szabályok tekintetében történő módosítása *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzatának a felülvizsgálati eljárásra alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (5953/2008 – C6-0066/2008 – 2008/0801(CNS)) | 80 |
| 2009/C 286E/34 | A hulladékokról szóló keretirányelv felülvizsgálata ***IIAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a hulladékokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása és egyes irányelvek hatályon kívül helyezése tekintetében (11406/4/2007 – C6-0056/2008 – 2005/0281(COD)) | 81 |
| P6_TC2-COD(2005)0281Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 82 |
| 2009/C 286E/35 | Környezetminőségi előírások a vízpolitika terén ***IIAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, valamint a 82/176/EGK, 83/513/EGK, 84/156/EGK, 84/491/EGK és a 86/280/EGK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11486/3/2007 – C6-0055/2008 – 2006/0129(COD)) | 82 |
| P6_TC2-COD(2006)0129Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, valamint a 82/176/EGK, 83/513/EGK, 84/156/EGK, 84/491/EGK és a 86/280/EGK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 82 |
| 2009/C 286E/36 | A tengerészek képzésének minimumszintjéről (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0610 – C6-0348/2007 – 2007/0219(COD)) | 83 |
| P6_TC1-COD(2007)0219Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 83 |
| 2009/C 286E/37 | Az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározása ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról és a 2377/90/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0194 – C6-0113/2007 – 2007/0064(COD)) | 84 |
| P6_TC1-COD(2007)0064Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról és a 2377/90/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 84 |
| 2009/C 286E/38 | A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0797 – C6-0469/2007 – 2007/0278(COD)) | 99 |
| P6_TC1-COD(2007)0278Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 99 |
| 2009/C 286E/39 | A közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetése *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-én történő bevezetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról összhangban a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével (COM(2008)0249 – C6-0198/2008 – 2008/0092(CNS)) | 100 |
| | 2008. június 18., szerda |
| 2009/C 286E/40 | Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke feladatait érintő új hatáskörmegosztásAz Európai Parlament 2008. június 18-i határozata Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke feladatait érintő új hatáskörmegosztás jóváhagyásáról | 103 |
| 2009/C 286E/41 | Antonio Tajani európai bizottsági tagságának jóváhagyásaAz Európai Parlament 2008. június 18-i határozata Antonio Tajani európai bizottsági tagságának jóváhagyásáról | 103 |
| 2009/C 286E/42 | Közös normák és eljárások az illegálisan tartózkodó harmadik országokbeli állampolgárok visszatérésére vonatkozóan ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0391 – C6-0266/2005 – 2005/0167(COD)) | 104 |
| P6_TC1-COD(2005)0167Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 105 |
| 2009/C 286E/43 | A villamos energia belső piaca ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0528 – C6-0316/2007 – 2007/0195(COD)) | 106 |
| P6_TC1-COD(2007)0195Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a villamos energia belső piacának közös szabályairól szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 106 |
| 2009/C 286E/44 | A hálózathoz való hozzáférés feltételei a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelméhez ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0531 – C6-0320/2007 – 2007/0198(COD)) | 136 |
| P6_TC1-COD(2007)0198Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 136 |
| 2009/C 286E/45 | A nemzeti energiapiaci szabályozó hatóságok együttműködését elősegítő ügynökség ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD)) | 149 |
| P6_TC1-COD(2007)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 149 |
| 2009/C 286E/46 | A gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0560 – C6-0331/2007 – 2007/0201(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2007)0201Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a gépjárműveknek a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, valamint a 2007/46/EK irányelv módosításáról valamint a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet | 169 |
| 2009/C 286E/47 | Egyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra tekintettel, gyűjtőrendelet, első rész ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – első rész (COM(2007)0741 – C6-0432/2007 – 2007/0262(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2007)0262Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – első rész | 170 |
| 2009/C 286E/48 | Egyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra tekintettel, harmadik rész ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – harmadik rész (COM(2007)0822 – C6-0474/2007 – 2007/0282(COD)) | 171 |
| 2009/C 286E/49 | Egyes halászati termékek Kanári-szigetekre irányuló behozatalára vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek *Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyes halászati termékek Kanári-szigetekre irányuló behozatalára vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0129 – C6-0153/2008 – 2008/0054(CNS)) | 171 |
| 2009/C 286E/50 | Az európai ombudsman jogállásaAz Európai Parlament 2008. június 18-i állásfoglalása az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról szóló európai parlamenti határozat elfogadásáról (2006/2223(INI)) | 172 |
| Az Európai Parlament határozata az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról | 173 |
| | 2008. június 19., csütörtök |
| 2009/C 286E/51 | A veszélyes áruk szárazföldi szállítása ***IIAz Európai Parlament 2008. június 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (6920/3/2008 – C6-0160/2008 – 2006/0278(COD)) | 177 |
| 2009/C 286E/52 | A közúti infrastruktúra biztonsága ***IAz Európai Parlament 2008. június 19-i jogalkotási állásfoglalása a közúti infrastruktúra biztonságkezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD)) | 178 |
| P6_TC1-COD(2006)0182Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 19-én került elfogadásra a közúti infrastruktúra biztonságkezeléséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 178 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. június 17–19-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 207 E, 2008.8.14.

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. június 17., kedd

2009/C 286E/01

A kohéziós politika hatása a kiszolgáltatott közösségek és csoportok integrációjáraAz Európai Parlament 2008. június 17-i állásfoglalása a kohéziós politika kiszolgáltatott közösségek és csoportok integrációjára gyakorolt hatásáról (2007/2191(INI))

1

2009/C 286E/02

A politikák fejlesztési célú koherenciájáról és egyes biológiai természeti erőforrások EU általi kiaknázásának hatása a fejlesztésre Nyugat-AfrikábanAz Európai Parlament 2008. június 17-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról és az egyes biológiai természeti erőforrások EU általi kiaknázásának a nyugat-afrikai fejlesztésre gyakorolt hatásáról (2007/2183(INI))

5

2008. június 18., szerda

2009/C 286E/03

A Cipruson eltűnt személyek – folytatásAz Európai Parlament 2008. június 18-i állásfoglalása a Cipruson eltűnt személyekről – A 2007. március 15-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követése (2007/2280(INI))

13

2008. június 19., csütörtök

2009/C 286E/04

Az Európai Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéseAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről

15

2009/C 286E/05

A vámunió negyvenedik évfordulójaAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a vámunió negyvenedik évfordulójáról

20

2009/C 286E/06

Az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája feléAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája felé című közleményről (2008/2006(INI))

24

2009/C 286E/07

Bontott baromfi importálásaAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a bontott baromfi importálásáról

30

2009/C 286E/08

Válság a halászati ágazatbanAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a halászati ágazatnak a növekvő üzemanyagárak miatti válságáról

32

2009/C 286E/09

EU–Oroszország csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a 2008. június 26–27-én Hanti-Manszijszkban megrendezésre kerülő EU–Oroszország csúcstalálkozóról

35

2009/C 286E/10

A juh/bárány és kecske ágazat jövője EurópábanAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az európai juh-/bárány- és kecskeágazat jövőjéről (2007/2192(INI))

41

2009/C 286E/11

Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első Intelligens autó jelentésAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első Intelligens autó jelentés című bizottsági közleményről (2007/2259(INI))

45

2009/C 286E/12

BurmaAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a politikai foglyok folyamatos fogva tartásáról Burmában

49

2009/C 286E/13

SzomáliaAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a civilek ellen rendszeresen elkövetett gyilkosságokról Szomáliában

52

2009/C 286E/14

IránAz Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása Iránról

54

Európai Parlament

2008. június 17., kedd

2009/C 286E/15

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2008. június. 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek az ügynökség megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0861 – C6-0003/2008 – 2007/0291(COD))

56

P6_TC1-COD(2007)0291Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

56

2009/C 286E/16

A motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok világító- és fényjelző berendezéseinek beépítése (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok világító- és fényjelző berendezéseinek beépítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2007)0768 – C6-0449/2007 – (2007/0270(COD))

57

2009/C 286E/17

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezései (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2007)0840 – C6-0004/2008 – 2007/0284(COD))

58

2009/C 286E/18

A kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezetei (statikus vizsgálatok) (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezeteiről (statikus vizsgálat) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0025 – C6-0044/2008 – 2008/0008(COD))

59

2009/C 286E/19

Részvénytársaságok egyesülése (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a részvénytársaságok egyesüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0026 – C6-0045/2008 – 2008/0009(COD))

60

2009/C 286E/20

A számítógépes programok jogi védelme (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a számítógépes programok jogi védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0023 – C6-0042/2008 – 2008/0019(COD))

61

2009/C 286E/21

A belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismerése (kodifikált változat) ***Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0037 – C6-0048/2008 – 2008/0021(COD))

61

2009/C 286E/22

A Szerződés 48. cikkének második albekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok (kodifikált változat) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének második albekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0039 – C6-0050/2008 – 2008/0022(COD))

62

2009/C 286E/23

A Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzések (kodifikált változat) *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0099 – C6-0135/2008– 2008/0037(CNS))

63

2009/C 286E/24

A vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazása (kodifikált változat) *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0091 – C6-0136/2008 – 2008/0039(CNS))

63

2009/C 286E/25

Az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárás (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0735 – C6-0441/2007 – 2007/0253(COD))

64

2009/C 286E/26

Az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területek névleges fogási statisztikái (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0760 – C6-0443/2007 – 2007/0260(COD))

65

2009/C 286E/27

Az Atlanti-óceán északnyugati részének fogási és tevékenységi statisztikái (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északnyugati részén halászatot folytató tagállamok fogási és tevékenységi statisztikájának benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0762 – C6-0444/2007 – 2007/0264(COD))

66

2009/C 286E/28

Az Atlanti-óceán északkeleti részének névleges fogási statisztikája (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0763 – C6-0440/2007 – 2007/0268(COD))

67

2009/C 286E/29

A textiltermékek elnevezése (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a textiltermékek elnevezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0870 – C6-0024/2008 – 2008/0005(COD))

68

2009/C 286E/30

Bulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezményhez való csatlakozása *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása Bulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlásról (COM(2007)0839 – C6-0028/2008 – 2007/0283(CNS))

69

2009/C 286E/31

A bűnügyi nyilvántartásokból származó információk cseréje a tagállamok között *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról (5968/2008 – C6-0067/2008 – 2005/0267(CNS))

70

2009/C 286E/32

Az euró pénzhamisítás elleni védelme *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az euró pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0525 – C6-0431/2007 – 2007/0192(CNS))

76

2009/C 286E/33

A Bíróság eljárási szabályzatának a felülvizsgálati eljárásra alkalmazandó nyelvhasználati szabályok tekintetében történő módosítása *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzatának a felülvizsgálati eljárásra alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (5953/2008 – C6-0066/2008 – 2008/0801(CNS))

80

2009/C 286E/34

A hulladékokról szóló keretirányelv felülvizsgálata ***IIAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a hulladékokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása és egyes irányelvek hatályon kívül helyezése tekintetében (11406/4/2007 – C6-0056/2008 – 2005/0281(COD))

81

P6_TC2-COD(2005)0281Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

82

2009/C 286E/35

Környezetminőségi előírások a vízpolitika terén ***IIAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, valamint a 82/176/EGK, 83/513/EGK, 84/156/EGK, 84/491/EGK és a 86/280/EGK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11486/3/2007 – C6-0055/2008 – 2006/0129(COD))

82

P6_TC2-COD(2006)0129Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, valamint a 82/176/EGK, 83/513/EGK, 84/156/EGK, 84/491/EGK és a 86/280/EGK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

82

2009/C 286E/36

A tengerészek képzésének minimumszintjéről (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0610 – C6-0348/2007 – 2007/0219(COD))

83

P6_TC1-COD(2007)0219Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

83

2009/C 286E/37

Az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározása ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról és a 2377/90/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0194 – C6-0113/2007 – 2007/0064(COD))

84

P6_TC1-COD(2007)0064Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról és a 2377/90/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

84

2009/C 286E/38

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve ***IAz Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0797 – C6-0469/2007 – 2007/0278(COD))

99

P6_TC1-COD(2007)0278Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

99

2009/C 286E/39

A közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetése *Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-én történő bevezetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról összhangban a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével (COM(2008)0249 – C6-0198/2008 – 2008/0092(CNS))

100

2008. június 18., szerda

2009/C 286E/40

Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke feladatait érintő új hatáskörmegosztásAz Európai Parlament 2008. június 18-i határozata Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke feladatait érintő új hatáskörmegosztás jóváhagyásáról

103

2009/C 286E/41

Antonio Tajani európai bizottsági tagságának jóváhagyásaAz Európai Parlament 2008. június 18-i határozata Antonio Tajani európai bizottsági tagságának jóváhagyásáról

103

2009/C 286E/42

Közös normák és eljárások az illegálisan tartózkodó harmadik országokbeli állampolgárok visszatérésére vonatkozóan ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0391 – C6-0266/2005 – 2005/0167(COD))

104

P6_TC1-COD(2005)0167Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

105

2009/C 286E/43

A villamos energia belső piaca ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0528 – C6-0316/2007 – 2007/0195(COD))

106

P6_TC1-COD(2007)0195Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a villamos energia belső piacának közös szabályairól szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

106

2009/C 286E/44

A hálózathoz való hozzáférés feltételei a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelméhez ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0531 – C6-0320/2007 – 2007/0198(COD))

136

P6_TC1-COD(2007)0198Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

136

2009/C 286E/45

A nemzeti energiapiaci szabályozó hatóságok együttműködését elősegítő ügynökség ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD))

149

P6_TC1-COD(2007)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

149

2009/C 286E/46

A gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0560 – C6-0331/2007 – 2007/0201(COD))

169

P6_TC1-COD(2007)0201Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a gépjárműveknek a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, valamint a 2007/46/EK irányelv módosításáról valamint a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

169

2009/C 286E/47

Egyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra tekintettel, gyűjtőrendelet, első rész ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – első rész (COM(2007)0741 – C6-0432/2007 – 2007/0262(COD))

170

P6_TC1-COD(2007)0262Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – első rész

170

2009/C 286E/48

Egyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra tekintettel, harmadik rész ***IAz Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – harmadik rész (COM(2007)0822 – C6-0474/2007 – 2007/0282(COD))

171

2009/C 286E/49

Egyes halászati termékek Kanári-szigetekre irányuló behozatalára vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek *Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyes halászati termékek Kanári-szigetekre irányuló behozatalára vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0129 – C6-0153/2008 – 2008/0054(CNS))

171

2009/C 286E/50

Az európai ombudsman jogállásaAz Európai Parlament 2008. június 18-i állásfoglalása az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról szóló európai parlamenti határozat elfogadásáról (2006/2223(INI))

172

Az Európai Parlament határozata az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról

173

2008. június 19., csütörtök

2009/C 286E/51

A veszélyes áruk szárazföldi szállítása ***IIAz Európai Parlament 2008. június 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (6920/3/2008 – C6-0160/2008 – 2006/0278(COD))

177

2009/C 286E/52

A közúti infrastruktúra biztonsága ***IAz Európai Parlament 2008. június 19-i jogalkotási állásfoglalása a közúti infrastruktúra biztonságkezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD))

178

P6_TC1-COD(2006)0182Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 19-én került elfogadásra a közúti infrastruktúra biztonságkezeléséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

178

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2008–20092008. június 17–19-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEKEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 207 E, 2008.8.14.

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2008. június 17., kedd

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/1

---

2008. június 17., keddA kohéziós politika hatása a kiszolgáltatott közösségek és csoportok integrációjára

P6_TA(2008)0288

Az Európai Parlament 2008. június 17-i állásfoglalása a kohéziós politika kiszolgáltatott közösségek és csoportok integrációjára gyakorolt hatásáról (2007/2191(INI))

2009/C 286 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdésére, 137. cikkére és 158. cikkére,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a „Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra” című, 2005. július 5-i bizottsági közleményre (COM(2005)0299),

tekintettel a Szociálpolitikai Menetrendről szóló, 2005. február 9-i bizottsági közleményre (COM(2005)0033),

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (2),

tekintettel a „Harmadik helyzetjelentés a kohézióról: A növekedés, a munkahelyteremtés és a kohézió új partnersége felé” című, 2005. május 17-i bizottsági közleményre (COM(2005)0192),

tekintettel „A növekedési és foglalkoztatási stratégia és az európai kohéziós politika reformja: Negyedik helyzetjelentés a kohézióról” című, 2006. június 12-i bizottsági közleményre (COM(2006)0281),

tekintettel az EU területfejlesztési menetrendjére, a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára, valamint az Európai Unió területfejlesztési menetrendjének végrehajtására vonatkozó első cselekvési programra,

tekintettel a területi kohézióról szóló bizottsági zöld könyv folyamatban lévő kidolgozására,

tekintettel az Európai Területrendezési Megfigyelő Hálózat (ESPON) „Területi fejlődés – Európa területi fejlődésének forgatókönyve” című jelentésére, és az Európai Parlament „Regionális eltérések és kohézió: jövőbeni stratégiák” című jelentésére,

tekintettel az EK-Szerződés 3., 13. és 141. cikkére, amelyek előírják, hogy a tagállamok kötelesek egyenlő esélyeket biztosítani valamennyi polgár számára,

tekintettel a romákkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló, 2008. január 31-i állásfoglalására (3),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0212/2008),

| A. | mivel az EK-Szerződés 158. cikkével összhangban a Közösség egyik célja az, hogy területének egészén előmozdítsa a harmonikus gazdasági és társadalmi fejlődést, és csökkentse az egyes régiók közötti társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

A.

mivel az EK-Szerződés 158. cikkével összhangban a Közösség egyik célja az, hogy területének egészén előmozdítsa a harmonikus gazdasági és társadalmi fejlődést, és csökkentse az egyes régiók közötti társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségeket;

| B. | mivel egyenlőtlenségek a régiókon belül és azok között egyaránt előfordulhatnak; |
| --- | --- |

B.

mivel egyenlőtlenségek a régiókon belül és azok között egyaránt előfordulhatnak;

| C. | mivel a virágzóbb és a legszegényebb régiók közötti társadalmi, gazdasági és területi egyenlőtlenségek kezelése továbbra is a kohéziós politika alapvető célja, és mivel ennek következtében a kohéziós politika hatályát nem korlátozhatjuk más stratégiai célok támogatására, hiszen ez akadályozhatja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósulását; |
| --- | --- |

C.

mivel a virágzóbb és a legszegényebb régiók közötti társadalmi, gazdasági és területi egyenlőtlenségek kezelése továbbra is a kohéziós politika alapvető célja, és mivel ennek következtében a kohéziós politika hatályát nem korlátozhatjuk más stratégiai célok támogatására, hiszen ez akadályozhatja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósulását;

| D. | mivel a kohéziós politika ez idáig sokat segített a legszegényebb régióknak a társadalmi-gazdasági fejlődésben meglévő különbség csökkentésében; |
| --- | --- |

D.

mivel a kohéziós politika ez idáig sokat segített a legszegényebb régióknak a társadalmi-gazdasági fejlődésben meglévő különbség csökkentésében;

| E. | mivel még mindig egész országok előtt állnak számottevő kihívások a fejlődésük terén, és a konvergencia a jelenlegi, 2007-től 2013-ig tartó keretben valószínűleg nem valósul meg; |
| --- | --- |

E.

mivel még mindig egész országok előtt állnak számottevő kihívások a fejlődésük terén, és a konvergencia a jelenlegi, 2007-től 2013-ig tartó keretben valószínűleg nem valósul meg;

| F. | mivel néhány tagállamban a gazdasági fejlődés a nemzeti és regionális fővárosok és nagyvárosi központok köré koncentrálódik, aminek következtében más térségekben, mint például vidéki, periférikus, sziget és hegyi területeken, egyenlőtlen társadalmi–gazdasági fejlődés alakul ki, az ott élő társadalmi közösségek és csoportok kiszolgáltatottsága pedig nő; |
| --- | --- |

F.

mivel néhány tagállamban a gazdasági fejlődés a nemzeti és regionális fővárosok és nagyvárosi központok köré koncentrálódik, aminek következtében más térségekben, mint például vidéki, periférikus, sziget és hegyi területeken, egyenlőtlen társadalmi–gazdasági fejlődés alakul ki, az ott élő társadalmi közösségek és csoportok kiszolgáltatottsága pedig nő;

| G. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a területi kohéziót az EU egyik megvalósítandó céljaként sorolja fel, és e téren megosztott hatásköröket ír elő az Unió és a tagállamok között; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a területi kohéziót az EU egyik megvalósítandó céljaként sorolja fel, és e téren megosztott hatásköröket ír elő az Unió és a tagállamok között;

| H. | mivel a „kiszolgáltatott közösség” fogalma igen tág, és meghatározására nem vonatkoznak egyértelmű kritériumok; |
| --- | --- |

H.

mivel a „kiszolgáltatott közösség” fogalma igen tág, és meghatározására nem vonatkoznak egyértelmű kritériumok;

| I. | mivel számos területen érezhetőek a távoli elhelyezkedés és a földrajzi hátrányok negatív hatásai, és hiányoznak azok az infrastruktúrák, amelyek megléte valós fejlődési lehetőséget biztosítana az EU átlagos fejlettségi szintjének eléréséhez; |
| --- | --- |

I.

mivel számos területen érezhetőek a távoli elhelyezkedés és a földrajzi hátrányok negatív hatásai, és hiányoznak azok az infrastruktúrák, amelyek megléte valós fejlődési lehetőséget biztosítana az EU átlagos fejlettségi szintjének eléréséhez;

| J. | mivel a közlekedési infrastruktúra és a közlekedéshez való hozzáférés javítása segíteni fogja az elszigeteltebb régiók megközelíthetőségét, és mérsékeli a távoli területeken élő közösségek és csoportok kirekesztettségét, és mivel az általános érdekű szolgáltatások, különösen az oktatás javítása javítani fogja a kiszolgáltatott csoportok és közösségek életét; |
| --- | --- |

J.

mivel a közlekedési infrastruktúra és a közlekedéshez való hozzáférés javítása segíteni fogja az elszigeteltebb régiók megközelíthetőségét, és mérsékeli a távoli területeken élő közösségek és csoportok kirekesztettségét, és mivel az általános érdekű szolgáltatások, különösen az oktatás javítása javítani fogja a kiszolgáltatott csoportok és közösségek életét;

| K. | mivel a legszegényebb országokban és régiókban nem állnak rendelkezésre az ahhoz szükséges pénzügyi források, hogy biztosítsák saját hozzájárulásukat azon közösségi támogatásokhoz, amelyekre jogosultak, továbbá e területeken gyakran hiányzik a biztosított támogatás helyes felhasználásához szükséges igazgatási kapacitás és humán erőforrás; |
| --- | --- |

K.

mivel a legszegényebb országokban és régiókban nem állnak rendelkezésre az ahhoz szükséges pénzügyi források, hogy biztosítsák saját hozzájárulásukat azon közösségi támogatásokhoz, amelyekre jogosultak, továbbá e területeken gyakran hiányzik a biztosított támogatás helyes felhasználásához szükséges igazgatási kapacitás és humán erőforrás;

| L. | mivel a vidékfejlesztési politikát – erős területi jellege miatt – jobban össze kell hangolni a regionális politikával, annak érdekében, hogy erősödjenek a kettő közötti szinergiák és e két terület jobban kiegészítse egymást, és fontolóra kell venni az e két politika újbóli integrálásából fakadó előnyöket és hátrányokat; |
| --- | --- |

L.

mivel a vidékfejlesztési politikát – erős területi jellege miatt – jobban össze kell hangolni a regionális politikával, annak érdekében, hogy erősödjenek a kettő közötti szinergiák és e két terület jobban kiegészítse egymást, és fontolóra kell venni az e két politika újbóli integrálásából fakadó előnyöket és hátrányokat;

| M. | mivel nincsenek összehasonlítható mikroregionális szintű statisztikai adatok az EU azon régióira vonatkozóan, amelyekben kiszolgáltatott közösségek és csoportok élnek; |
| --- | --- |

M.

mivel nincsenek összehasonlítható mikroregionális szintű statisztikai adatok az EU azon régióira vonatkozóan, amelyekben kiszolgáltatott közösségek és csoportok élnek;

| N. | mivel a szegénység és a kirekesztettség erős területi jelleggel bír; |
| --- | --- |

N.

mivel a szegénység és a kirekesztettség erős területi jelleggel bír;

| O. | mivel a hátrányos helyzetű mikroregionális területek többsége összetett, többdimenziós problémákkal küzd, amelyek periferikus elhelyezkedésükből, korlátozott elérhetőségükből, az alapvető infrastruktúra hiányából, a társadalmi–gazdasági alulfejlettségből, az iparleépítési tendenciából, az alacsony iskolázottsági és képzettségi szintből, az igazgatási kapacitás hiányából, a magas munkanélküliségből, a romló lakhatási viszonyokból és életkörülményekből, az általános érdekű szolgáltatásokhoz való nehéz hozzáférésből, a technológiai fejlődés és haladás feltételeinek hiányából, valamint a jelentős méretű szegregált kisebbségi és kiszolgáltatott csoportok meglétéből adódnak; |
| --- | --- |

O.

mivel a hátrányos helyzetű mikroregionális területek többsége összetett, többdimenziós problémákkal küzd, amelyek periferikus elhelyezkedésükből, korlátozott elérhetőségükből, az alapvető infrastruktúra hiányából, a társadalmi–gazdasági alulfejlettségből, az iparleépítési tendenciából, az alacsony iskolázottsági és képzettségi szintből, az igazgatási kapacitás hiányából, a magas munkanélküliségből, a romló lakhatási viszonyokból és életkörülményekből, az általános érdekű szolgáltatásokhoz való nehéz hozzáférésből, a technológiai fejlődés és haladás feltételeinek hiányából, valamint a jelentős méretű szegregált kisebbségi és kiszolgáltatott csoportok meglétéből adódnak;

| P. | mivel a kohéziós politika megvalósításához a célokkal arányos költségvetésre van szükség, valamint hatékony eszközökre, amelyek lehetővé teszik a régiók számára a fejlettségbeli különbségek áthidalását, valamint azt, hogy megbirkózzanak az olyan területi jellegű kihívásokkal, amelyeket például a demográfiai változás, a lakosság városokban való koncentrálódása, a migrációs mozgások, a globalizáció, az éghajlatváltozás és az energiaellátás jelent; |
| --- | --- |

P.

mivel a kohéziós politika megvalósításához a célokkal arányos költségvetésre van szükség, valamint hatékony eszközökre, amelyek lehetővé teszik a régiók számára a fejlettségbeli különbségek áthidalását, valamint azt, hogy megbirkózzanak az olyan területi jellegű kihívásokkal, amelyeket például a demográfiai változás, a lakosság városokban való koncentrálódása, a migrációs mozgások, a globalizáció, az éghajlatváltozás és az energiaellátás jelent;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott közösségek és csoportok területi koncentrálódása, valamint a legtöbb hátrányos helyzetű területen jelentkező társadalmi kirekesztés egyre nagyobb kihívást jelent az uniós területek kohéziója tekintetében; hangsúlyozza továbbá, hogy ez a jelenség nemcsak a fejlődésben elmaradt térségekben, régióközi jelleggel mutatkozik, hanem jelentős mértékben a régiókon belül is, a fejlődő és a fejlett térségekben egyaránt, és különös figyelmet igényel, mivel az ilyen kiszolgáltatott közösségek és csoportok általában elvesznek az általánosabb, kedvezőbb képben; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott közösségek és csoportok területi koncentrálódása, valamint a legtöbb hátrányos helyzetű területen jelentkező társadalmi kirekesztés egyre nagyobb kihívást jelent az uniós területek kohéziója tekintetében; hangsúlyozza továbbá, hogy ez a jelenség nemcsak a fejlődésben elmaradt térségekben, régióközi jelleggel mutatkozik, hanem jelentős mértékben a régiókon belül is, a fejlődő és a fejlett térségekben egyaránt, és különös figyelmet igényel, mivel az ilyen kiszolgáltatott közösségek és csoportok általában elvesznek az általánosabb, kedvezőbb képben;

| 2. | felhívja a tagállamokat, hogy a kiszolgáltatott közösségek és csoportok előtt álló problémák jobb azonosítása és a célzott, szisztematikus intézkedések megkönnyítése érdekében állapodjanak meg a kiszolgáltatott csoportok és közösségek fogalom-meghatározásának kritériumairól; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat, hogy a kiszolgáltatott közösségek és csoportok előtt álló problémák jobb azonosítása és a célzott, szisztematikus intézkedések megkönnyítése érdekében állapodjanak meg a kiszolgáltatott csoportok és közösségek fogalom-meghatározásának kritériumairól;

| 3. | úgy véli, hogy a társadalmi kirekesztés területi dimenziójával a területi kohéziós politika összefüggésében kell foglalkozni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a társadalmi kirekesztés területi dimenziójával a területi kohéziós politika összefüggésében kell foglalkozni;

| 4. | ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy az egyedi intézkedések önmagukban nem elegendőek a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos területi problémák megoldásához, ezért javasolja, hogy a tagállamok holisztikus területi fejlesztési stratégiát alkalmazzanak, amelynek keretében folytassanak kiegyenlítő politikát, ültessék át a gyakorlatba az ágazatokon átívelő integrált megközelítést, és helyezzék előtérbe az EU valamennyi területében rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

4.

ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy az egyedi intézkedések önmagukban nem elegendőek a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos területi problémák megoldásához, ezért javasolja, hogy a tagállamok holisztikus területi fejlesztési stratégiát alkalmazzanak, amelynek keretében folytassanak kiegyenlítő politikát, ültessék át a gyakorlatba az ágazatokon átívelő integrált megközelítést, és helyezzék előtérbe az EU valamennyi területében rejlő lehetőségeket;

| 5. | rámutat, hogy integrált megközelítés keretében foglalkozni kell az esélyegyenlőség hiányával és a társadalmi konfliktusok potenciális koncentrálódásával a fejlődésben elmaradt területeken; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy integrált megközelítés keretében foglalkozni kell az esélyegyenlőség hiányával és a társadalmi konfliktusok potenciális koncentrálódásával a fejlődésben elmaradt területeken;

| 6. | e tekintetben megállapítja, hogy kiszolgáltatott csoportok minden régióban, még a fejlettebb régiókban is előfordulhatnak, és hogy az integrált megközelítésnek figyelembe kell vennie e csoportokat; |
| --- | --- |

6.

e tekintetben megállapítja, hogy kiszolgáltatott csoportok minden régióban, még a fejlettebb régiókban is előfordulhatnak, és hogy az integrált megközelítésnek figyelembe kell vennie e csoportokat;

| 7. | rámutat, hogy az elszegényedés és kirekesztés jelensége nem korlátozódik a városi területekre, hanem a vidéket is érinti, még ha sajátos formában is, abból következően, hogy vidéki környezetben a társadalmi kirekesztéshez területi kirekesztés is járul, és hogy e gazdasági fejlődésből kirekesztett területek esetében az ott élő valamennyi társadalmi csoport érintett; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy az elszegényedés és kirekesztés jelensége nem korlátozódik a városi területekre, hanem a vidéket is érinti, még ha sajátos formában is, abból következően, hogy vidéki környezetben a társadalmi kirekesztéshez területi kirekesztés is járul, és hogy e gazdasági fejlődésből kirekesztett területek esetében az ott élő valamennyi társadalmi csoport érintett;

| 8. | kiemeli, hogy az integrált megközelítés keretében milyen fontos, hogy közösségi, tagállami és regionális szinten elsőbbséget élvezzen az egészséges környezet fejlesztése a kohéziós politika olyan céljainak megvalósítása érdekében mint a szegénység elleni küzdelem, a polgárok jó egészségi állapota és a jobb életminőség valamennyi régióban, mivel ezek az EU-n belüli hosszú távú fejlődéshez és társadalmi, gazdasági, területi kohézióhoz elengedhetetlenek; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy az integrált megközelítés keretében milyen fontos, hogy közösségi, tagállami és regionális szinten elsőbbséget élvezzen az egészséges környezet fejlesztése a kohéziós politika olyan céljainak megvalósítása érdekében mint a szegénység elleni küzdelem, a polgárok jó egészségi állapota és a jobb életminőség valamennyi régióban, mivel ezek az EU-n belüli hosszú távú fejlődéshez és társadalmi, gazdasági, területi kohézióhoz elengedhetetlenek;

| 9. | hangsúlyozza a regionális és helyi hatóságoknak, a gazdasági és szociális partnereknek, valamint az érintett nem kormányzati szervezeteknek az integrált fejlesztési stratégiák tervezésébe és végrehajtásába való bevonásának jelentőségét, valamint az alulról induló kezdeményezések támogatásának fontosságát; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a regionális és helyi hatóságoknak, a gazdasági és szociális partnereknek, valamint az érintett nem kormányzati szervezeteknek az integrált fejlesztési stratégiák tervezésébe és végrehajtásába való bevonásának jelentőségét, valamint az alulról induló kezdeményezések támogatásának fontosságát;

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlett városok és az elszigetelt területek – ide értve a vidéki területeket – között az egyedi szükségleteikhez igazított módon osszák el a forrásokat, és hozzanak létre az egyes kiszolgáltatott csoportokat és közösségeket megcélzó egyedi, hosszú távú programokat a helyi hatóságok, az érdekelt szociális és gazdasági partnerek, valamint a lakosság érintett csoportjai képviselőinek a döntéshozatali folyamatban és a végrehajtásban való részvételével, annak érdekében, hogy ezáltal a legjobban megfeleljenek a célcsoport igényeinek és tényleges megoldásokat találjanak a kirekesztés és az ebből fakadó következmények problémájára; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlett városok és az elszigetelt területek – ide értve a vidéki területeket – között az egyedi szükségleteikhez igazított módon osszák el a forrásokat, és hozzanak létre az egyes kiszolgáltatott csoportokat és közösségeket megcélzó egyedi, hosszú távú programokat a helyi hatóságok, az érdekelt szociális és gazdasági partnerek, valamint a lakosság érintett csoportjai képviselőinek a döntéshozatali folyamatban és a végrehajtásban való részvételével, annak érdekében, hogy ezáltal a legjobban megfeleljenek a célcsoport igényeinek és tényleges megoldásokat találjanak a kirekesztés és az ebből fakadó következmények problémájára;

| 11. | hangoztatja a jövedelmet biztosító tevékenységek vidéki területeken való fenntartásának szükségességét, ami azt is jelenti, hogy különös figyelmet kell fordítani a családi birtokokra és a kis- és középméretű mezőgazdasági üzemekre, most, hogy a közös agrárpolitikát felülvizsgálják annak méltányosabbá tétele érdekében, valamint azokra a nem mezőgazdasági jellegű vállalkozói tevékenységekre, amelyek a lakosság megtartásához és az új betelepülők fogadásához szükséges árukat és szolgáltatásokat biztosítják; |
| --- | --- |

11.

hangoztatja a jövedelmet biztosító tevékenységek vidéki területeken való fenntartásának szükségességét, ami azt is jelenti, hogy különös figyelmet kell fordítani a családi birtokokra és a kis- és középméretű mezőgazdasági üzemekre, most, hogy a közös agrárpolitikát felülvizsgálják annak méltányosabbá tétele érdekében, valamint azokra a nem mezőgazdasági jellegű vállalkozói tevékenységekre, amelyek a lakosság megtartásához és az új betelepülők fogadásához szükséges árukat és szolgáltatásokat biztosítják;

| 12. | hangsúlyozza a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági gazdasági tevékenységek (mint például a mezőgazdasági termékek feldolgozása és értékesítése, az idegenforgalom, a szolgáltatások, valamint a kis- és középméretű üzemek) vidéki területeken betöltött fontos szerepét a foglalkoztatásban és a szegénység, valamint a vidék elnéptelenedésének megelőzésében; ezért felhív a vidéki területek további szakképzési lehetőségeinek javítására, a vállalkozásfejlesztés támogatása céljából; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági gazdasági tevékenységek (mint például a mezőgazdasági termékek feldolgozása és értékesítése, az idegenforgalom, a szolgáltatások, valamint a kis- és középméretű üzemek) vidéki területeken betöltött fontos szerepét a foglalkoztatásban és a szegénység, valamint a vidék elnéptelenedésének megelőzésében; ezért felhív a vidéki területek további szakképzési lehetőségeinek javítására, a vállalkozásfejlesztés támogatása céljából;

| 13. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban használják ki a különféle rendelkezésre álló pénzügyi eszközökkel – például az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a Kohéziós Alappal, az Európai Szociális Alappal, az Európai Beilleszkedési Alappal, a közegészségügyi közösségi cselekvési programmal és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal – jelentkező szinergiákat, az általuk képviselt hozzáadott érték növelése érdekében; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban használják ki a különféle rendelkezésre álló pénzügyi eszközökkel – például az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a Kohéziós Alappal, az Európai Szociális Alappal, az Európai Beilleszkedési Alappal, a közegészségügyi közösségi cselekvési programmal és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal – jelentkező szinergiákat, az általuk képviselt hozzáadott érték növelése érdekében;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy – a területi kohézióról szóló, kidolgozás alatt álló zöld könyv keretében – határozzon meg célt és adjon világos meghatározást a területi kohéziót illetően, ismertesse az ezt meghatározó kritériumokat és az eszközeit, beleértve a területi célok eléréséhez rendelkezésre álló eszközöket; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy – a területi kohézióról szóló, kidolgozás alatt álló zöld könyv keretében – határozzon meg célt és adjon világos meghatározást a területi kohéziót illetően, ismertesse az ezt meghatározó kritériumokat és az eszközeit, beleértve a területi célok eléréséhez rendelkezésre álló eszközöket;

| 15. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek összehasonlítható mikroregionális statisztikai adatokat, különös tekintettel olyan társadalmi mutatókra, mint az Egyesült Nemzetek által kidolgozott humán fejlettségi mutató, annak érdekében, hogy a megfelelő intézkedésekkel tudják orvosolni a helyzetet azokon a területeken, ahol a legkiszolgáltatottabb közösségek és csoportok élnek, és azokat a problémákat, amelyekkel e csoportok szembesülnek; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek összehasonlítható mikroregionális statisztikai adatokat, különös tekintettel olyan társadalmi mutatókra, mint az Egyesült Nemzetek által kidolgozott humán fejlettségi mutató, annak érdekében, hogy a megfelelő intézkedésekkel tudják orvosolni a helyzetet azokon a területeken, ahol a legkiszolgáltatottabb közösségek és csoportok élnek, és azokat a problémákat, amelyekkel e csoportok szembesülnek;

| 16. | e tekintetben felhívja a Bizottságot annak alapos vizsgálatára, hogy az egy főre jutó GDP-n felül a számokban kifejezhető, új fejlettségi mutatók, mint például a társadalmi mutatók milyen mértékben lennének használhatók a legkiszolgáltatottabb közösségek és csoportok és ezek elhelyezkedésének azonosítására, a régiók közötti és ezeken belüli egyenlőtlenségek kimutatására, a végrehajtás és a politikák hatékonyságának értékelésére, és iránymutatásként a fejlesztés tervezésében; |
| --- | --- |

16.

e tekintetben felhívja a Bizottságot annak alapos vizsgálatára, hogy az egy főre jutó GDP-n felül a számokban kifejezhető, új fejlettségi mutatók, mint például a társadalmi mutatók milyen mértékben lennének használhatók a legkiszolgáltatottabb közösségek és csoportok és ezek elhelyezkedésének azonosítására, a régiók közötti és ezeken belüli egyenlőtlenségek kimutatására, a végrehajtás és a politikák hatékonyságának értékelésére, és iránymutatásként a fejlesztés tervezésében;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy a területi kohézióról szóló zöld könyv keretében vizsgálja meg, hogy a NUTS 4 szint megfelelő-e a területi kohézió céljának elérését szolgáló, differenciált politika folytatására; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy a területi kohézióról szóló zöld könyv keretében vizsgálja meg, hogy a NUTS 4 szint megfelelő-e a területi kohézió céljának elérését szolgáló, differenciált politika folytatására;

| 18. | hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a népesség városokban való további koncentrálódása, valamint a vidékről való elköltözés felé mutató demográfiai tendenciákkal, valamint ezek területi hatásaival; ezért olyan stratégiák kidolgozására hívja fel a tagállamokat, amelyek révén újraéledhetnek kiszolgáltatott területek: infrastruktúra fejlesztésével, sajátos lehetőségeiknek megfelelő, valós fejlesztési lehetőségek támogatásával, az általános érdekű szolgáltatásoknak a helyi igazgatási kapacitások megerősítése révén történő fenntartásával és a közszféra decentralizálásával, megfelelő képzési és munkalehetőségek biztosításával, a lakhatás és az életkörülmények javításával, valamint a szóban forgó területeknek a befektetők számára való vonzóbbá tételével; úgy véli ugyanakkor, hogy a városoknak támogatásra van szükségük a városi nehézségek orvoslását szolgáló törekvéseikhez; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a népesség városokban való további koncentrálódása, valamint a vidékről való elköltözés felé mutató demográfiai tendenciákkal, valamint ezek területi hatásaival; ezért olyan stratégiák kidolgozására hívja fel a tagállamokat, amelyek révén újraéledhetnek kiszolgáltatott területek: infrastruktúra fejlesztésével, sajátos lehetőségeiknek megfelelő, valós fejlesztési lehetőségek támogatásával, az általános érdekű szolgáltatásoknak a helyi igazgatási kapacitások megerősítése révén történő fenntartásával és a közszféra decentralizálásával, megfelelő képzési és munkalehetőségek biztosításával, a lakhatás és az életkörülmények javításával, valamint a szóban forgó területeknek a befektetők számára való vonzóbbá tételével; úgy véli ugyanakkor, hogy a városoknak támogatásra van szükségük a városi nehézségek orvoslását szolgáló törekvéseikhez;

| 19. | úgy ítéli meg, hogy míg a múltban a vidéki lakosság elvándorlása megkönnyítette az eredeti tevékenységük gyakorlásából kiszorult mezőgazdasági termelők elhelyezkedését, ma már nem ez a helyzet, mivel a munkanélküliség nagymértékben sújtja a szakképzetlen dolgozókat, így a szerkezetváltási és delokalizációs hullám elsőként a vidékre telepített ipari egységeket éri el, ezáltal is csökkentve a többirányú tevékenységek lehetőségét, amely korábban esélyt adott a nehéz helyzetbe került mezőgazdasági kistermelőknek mezőgazdaságból származó jövedelmük kiegészítésére, és ez tovább gyorsítja elszegényedésüket; |
| --- | --- |

19.

úgy ítéli meg, hogy míg a múltban a vidéki lakosság elvándorlása megkönnyítette az eredeti tevékenységük gyakorlásából kiszorult mezőgazdasági termelők elhelyezkedését, ma már nem ez a helyzet, mivel a munkanélküliség nagymértékben sújtja a szakképzetlen dolgozókat, így a szerkezetváltási és delokalizációs hullám elsőként a vidékre telepített ipari egységeket éri el, ezáltal is csökkentve a többirányú tevékenységek lehetőségét, amely korábban esélyt adott a nehéz helyzetbe került mezőgazdasági kistermelőknek mezőgazdaságból származó jövedelmük kiegészítésére, és ez tovább gyorsítja elszegényedésüket;

| 20. | hangsúlyozza, hogy nem csak strukturális politikákat kell megőrizni a 2013 utáni időszakra, de a költségvetési felülvizsgálatot is alkalmazni kell annak biztosítására, hogy a jövőben is rendelkezésre bocsássák a szükséges erőforrásokat az EU régiói és országai közötti gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy nem csak strukturális politikákat kell megőrizni a 2013 utáni időszakra, de a költségvetési felülvizsgálatot is alkalmazni kell annak biztosítására, hogy a jövőben is rendelkezésre bocsássák a szükséges erőforrásokat az EU régiói és országai közötti gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítása érdekében;

| 21. | azt ajánlja, hogy a társadalmi kirekesztés kezelése és a kiszolgáltatott közösségek és csoportok aktiválása érdekében tett politikai intézkedések tartalmazzák az önkéntesség elemét; |
| --- | --- |

21.

azt ajánlja, hogy a társadalmi kirekesztés kezelése és a kiszolgáltatott közösségek és csoportok aktiválása érdekében tett politikai intézkedések tartalmazzák az önkéntesség elemét;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatot, amelyben valósághűen és részletekbe menően foglalkozik a kiszolgáltatott közösségek és csoportok problémáival, beleértve a társadalmi kirekesztést; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatot, amelyben valósághűen és részletekbe menően foglalkozik a kiszolgáltatott közösségek és csoportok problémáival, beleértve a társadalmi kirekesztést;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(2)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0035.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/5

---

2008. június 17., keddA politikák fejlesztési célú koherenciájáról és egyes biológiai természeti erőforrások EU általi kiaknázásának hatása a fejlesztésre Nyugat-Afrikában

P6_TA(2008)0289

Az Európai Parlament 2008. június 17-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról és az egyes biológiai természeti erőforrások EU általi kiaknázásának a nyugat-afrikai fejlesztésre gyakorolt hatásáról (2007/2183(INI))

2009/C 286 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 178. cikkére,

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott – az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló 2005. évi – „Az európai konszenzus” című közös nyilatkozatra (1),

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (2) – és a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt módosító megállapodással módosított – partnerségi megállapodásra (3),

tekintettel a közös EU–Afrika stratégiára,

tekintettel a Bizottságnak a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló első kétéves, uniós jelentésére (COM(2007)0545), valamint a bizottsági szolgálatok ahhoz csatolt munkadokumentumára (SEC(2007)1202),

tekintettel a 2004. december 21–22-i, a 2005. május 24-i, a 2006. március 10-i, a 2006. április 11-i, a 2006. október 17-i, a 2006. december 5-i, a 2006. december 15-i és a 2007. november 19–20-i tanácsi következtetésekre,

tekintettel a Bizottság szolgálatainak a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (PFK) szóló munkadokumentumára és 2006–2007. évi munkaprogramjára (SEC(2006)0335),

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára,

tekintettel a fejlesztés finanszírozásáról szóló, 2002. március 22-i Monterrey-i konszenzusra,

tekintettel a Fejlesztéspolitika Menedzsment Európai Központja, a PARTICIP GmbH és a Complutense Nemzetközi Tanulmányok Intézete által készített, „Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak a politikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdítását célzó mechanizmusai” című, 2007. májusi értékelő tanulmányra,

tekintettel az Evert Vermeer Alapítvány EU koherenciaprogramjára és a nem kormányzati szervek európai szövetségére a segélyért és fejlesztésért,

tekintettel az „Éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítése az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább veszélyeztetett szegény fejlődő országok között” című bizottsági közleményre (COM(2007)0540),

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményében részes felek konferenciája 13. ülésének (COP13), valamint a Kiotói Jegyzőkönyvben részes feleknek az indonéziai Balin, 2007. december 3. és 14. között tartott ülésének eredményére,

tekintettel a biológiai sokféleség csökkenésének 2010-ig történő megállításáról szóló, 2007. május 22-i állásfoglalására (4),

tekintettel az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtására, a kormányzásra és a kereskedelemre irányuló EU cselekvési tervről (FLEGT) szóló, 2003. május 21-i bizottsági javaslatra (COM(2003)0251), amelyet a Mezőgazdasági és Halászati Tanács 2003. október 13-i következtetései erősítettek meg, valamint az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre (5),

tekintettel az EU FLEGT cselekvési terv végrehajtásának felgyorsításáról szóló, 2005. július 7-i állásfoglalására (6),

tekintettel a Környezetvédelmi Tanácsnak a nemzetközi éghajlati rendszer 2012 utáni továbbfejlesztésére vonatkozó, 2007. február 20-i következtetéseire, amely hangsúlyozza, hogy „a fejlődő országokban az erdőirtással kapcsolatos kibocsátások [...] megfékezéséhez és a tendencia elkövetkező két vagy három évtized során történő megfordításához a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodás részét képező konkrét politikákra és intézkedésekre van szükség”

tekintettel a harmadik országokkal kötött halászati partnerségi megállapodások integrált keretrendszeréről szóló, 2002. december 23-i bizottsági közleményre (COM(2002)0637),

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) 1995-ös, a felelős halgazdaságok magatartási kódexére, valamint a FAO halászati kapacitások kezelésére vonatkozó, 1999-es nemzetközi cselekvési tervére,

tekintettel a FAO 2005-ös, John Kurien által készített, „Felelős halkereskedelem és élelmiszerbiztonság” című tanulmányára,

tekintettel az Európai Parlament számára készített, „A politikák fejlesztési célú koherenciája és az EU halászati politikájának hatása Nyugat-Afrikában” című, 2007. július 16-i tanulmányra,

tekintettel a halászatról és a szegénység visszaszorításáról szóló 2001. október 25-i állásfoglalására (7),

tekintettel a „L'émigration irrégulière vers l'Union européenne au départ des côtes sénégalaises” [A szenegáli partok felől az Európai Unióba irányuló illegális bevándorlás] című, Juliette Hallaire által készített 2007. szeptemberi tanulmányra, amelyet a Nemzetközi Migrációs Szervezet tett közzé,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A6-0137/2008),

| A. | mivel az ENSZ Millenniumi Nyilatkozata minden államot felhív a politikák fejlesztési célú koherenciájának biztosítására; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Millenniumi Nyilatkozata minden államot felhív a politikák fejlesztési célú koherenciájának biztosítására;

| B. | mivel az EU az EK-Szerződés 178. cikkével összhangban – amely kimondja, hogy a Közösség azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés közösségi politikai célkitűzéseit – határozottan elkötelezte magát a PFK biztosítása mellett; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU az EK-Szerződés 178. cikkével összhangban – amely kimondja, hogy a Közösség azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés közösségi politikai célkitűzéseit – határozottan elkötelezte magát a PFK biztosítása mellett;

| C. | mivel a fejlesztéspolitikára vonatkozó fent említett Európai Konszenzus 35. bekezdése kimondja, hogy „az EU teljes mértékben elkötelezte magát aziránt, hogy számos területen a politikák fejlesztési célú koherenciáját előmozdító intézkedést hozzon”, és hogy „fontos, hogy a nem fejlesztési jellegű politikák segítsék a fejlődő országok millenniumi fejlesztési célok (MDG) elérésére irányuló erőfeszítéseit”; |
| --- | --- |

C.

mivel a fejlesztéspolitikára vonatkozó fent említett Európai Konszenzus 35. bekezdése kimondja, hogy „az EU teljes mértékben elkötelezte magát aziránt, hogy számos területen a politikák fejlesztési célú koherenciáját előmozdító intézkedést hozzon”, és hogy „fontos, hogy a nem fejlesztési jellegű politikák segítsék a fejlődő országok millenniumi fejlesztési célok (MDG) elérésére irányuló erőfeszítéseit”;

| D. | mivel a Bizottság fent említett kétéves, a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (PFK) szóló jelentése többek között a következőket állapítja meg:






  — | a PFK koncepcióját még nem érvényesítették kellőképpen a döntéshozatali folyamatokban, |
| --- | --- | --- |

D.

mivel a Bizottság fent említett kétéves, a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (PFK) szóló jelentése többek között a következőket állapítja meg:

—

a PFK koncepcióját még nem érvényesítették kellőképpen a döntéshozatali folyamatokban,

| — | az EU az erőfeszítések ellenére a hatékony PFK-koncepció kidolgozásának még mindig csak korai szakaszában jár, |
| --- | --- |

—

az EU az erőfeszítések ellenére a hatékony PFK-koncepció kidolgozásának még mindig csak korai szakaszában jár,

| — | a politikák magasabb szintű koherenciája előtt álló fő akadályt az EU tagállamai közötti és a fejlődő országok között felmerülő, szakpolitikai prioritásokra vonatkozó ellentétek és érdekellentétek jelentik, |
| --- | --- |

—

a politikák magasabb szintű koherenciája előtt álló fő akadályt az EU tagállamai közötti és a fejlődő országok között felmerülő, szakpolitikai prioritásokra vonatkozó ellentétek és érdekellentétek jelentik,

| — | továbbra is hiányzik a PFK-val kapcsolatos tudatosság és ismeret, és továbbra is szükség van a tartós, magas szintű politikai elkötelezettségre, |
| --- | --- |

—

továbbra is hiányzik a PFK-val kapcsolatos tudatosság és ismeret, és továbbra is szükség van a tartós, magas szintű politikai elkötelezettségre,

| — | mivel a halászat fontos gazdasági szektor a part menti országokban, jelentős mértékben hozzájárulhat az élelmezésbiztonsághoz, |
| --- | --- |

—

mivel a halászat fontos gazdasági szektor a part menti országokban, jelentős mértékben hozzájárulhat az élelmezésbiztonsághoz,

| E. | mivel a 2005. május 24-i tanácsi következtetések kötelezettségvállalást tartalmaznak az európai uniós PFK növelésére, különösen tizenkét prioritást képező politikai területen, amelyek közé tartozik a kereskedelem, a halászat, a környezet, az éghajlatváltozás, a migráció és a foglalkoztatás; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2005. május 24-i tanácsi következtetések kötelezettségvállalást tartalmaznak az európai uniós PFK növelésére, különösen tizenkét prioritást képező politikai területen, amelyek közé tartozik a kereskedelem, a halászat, a környezet, az éghajlatváltozás, a migráció és a foglalkoztatás;

| F. | mivel az EU által Nyugat-Afrikában kiaknázott két legfontosabb biológiai természeti erőforrás a hal és a fa, minthogy a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága szerint a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) által exportált hal és fa több mint 80 %-a az EU-ba kerül; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU által Nyugat-Afrikában kiaknázott két legfontosabb biológiai természeti erőforrás a hal és a fa, minthogy a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága szerint a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) által exportált hal és fa több mint 80 %-a az EU-ba kerül;

| G. | mivel az ENSZ Afrika legnyugatibb régiójaként határozza meg Nyugat-Afrikát, amely a következő 16 országból áll: Benin, Burkina Faso, Zöld-foki Köztársaság, Elefántcsontpart, Gambia, Ghána, Guinea, Bissau-Guinea, Libéria, Mali, Mauritánia, Niger, Nigéria, Szenegál, Sierra Leone, Togo (vagyis a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) és Mauritánia) (8), és mivel gyakran Kamerunt is Nyugat-Afrika részének tekintik; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ Afrika legnyugatibb régiójaként határozza meg Nyugat-Afrikát, amely a következő 16 országból áll: Benin, Burkina Faso, Zöld-foki Köztársaság, Elefántcsontpart, Gambia, Ghána, Guinea, Bissau-Guinea, Libéria, Mali, Mauritánia, Niger, Nigéria, Szenegál, Sierra Leone, Togo (vagyis a Nyugat-Afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) és Mauritánia) (8), és mivel gyakran Kamerunt is Nyugat-Afrika részének tekintik;

A politikák fejlesztési célú koherenciája (PFK)

| 1. | üdvözli a Bizottság, a Tanács és a tagállamok PFK-ra irányuló növekvő figyelmét és elkötelezettségét, amely a 12 PFK-kötelezettségvállalásban, a kétéves jelentésben és különböző egyéb új mechanizmusokban nyilvánul meg; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság, a Tanács és a tagállamok PFK-ra irányuló növekvő figyelmét és elkötelezettségét, amely a 12 PFK-kötelezettségvállalásban, a kétéves jelentésben és különböző egyéb új mechanizmusokban nyilvánul meg;

| 2. | hangsúlyozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának mint az EU millenniumi fejlesztési célok eléréséhez való hozzájárulásának fontosságát; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a politikák fejlesztési célú koherenciájának mint az EU millenniumi fejlesztési célok eléréséhez való hozzájárulásának fontosságát;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a politikák jobb koherenciájának elérése szempontjából kritikus jelentőségű az arra irányuló politikai akarat és elkötelezettség, hogy a fejlődő országok érdekeit a fejlődő országokat érintő valamennyi politikai területen figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a politikák jobb koherenciájának elérése szempontjából kritikus jelentőségű az arra irányuló politikai akarat és elkötelezettség, hogy a fejlődő országok érdekeit a fejlődő országokat érintő valamennyi politikai területen figyelembe vegyék;

| 4. | felhívja a figyelmet az EU fejlesztési és halászati politikája, illetve fejlesztési és fakereskedelmi politikája közötti erőteljes kapcsolatokra, és hangsúlyozza, hogy az EU által a halászat és faanyagok politikai területén hozott intézkedések erőteljes hatást gyakorolnak a helyi fenntartható fejlődésre; |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet az EU fejlesztési és halászati politikája, illetve fejlesztési és fakereskedelmi politikája közötti erőteljes kapcsolatokra, és hangsúlyozza, hogy az EU által a halászat és faanyagok politikai területén hozott intézkedések erőteljes hatást gyakorolnak a helyi fenntartható fejlődésre;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a COP13 elismerte, hogy az erdőirtás jelentősen hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához és ezáltal az éghajlatváltozáshoz, és hangsúlyozta annak szükségességét, hogy támogassák a fejlődő országokat az erdőik megőrzésére és fenntartható kezelésére irányuló erőfeszítéseikben; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy nyújtsanak jelentős pénzügyi hozzájárulást a fejlődő országokban az erdők megőrzésére, fenntartható felhasználására és kezelésére irányuló nemzetközi kezdeményezésekhez, és különösen az afrikai országoknak nyújtandó támogatáshoz; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a COP13 elismerte, hogy az erdőirtás jelentősen hozzájárul az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásához és ezáltal az éghajlatváltozáshoz, és hangsúlyozta annak szükségességét, hogy támogassák a fejlődő országokat az erdőik megőrzésére és fenntartható kezelésére irányuló erőfeszítéseikben; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy nyújtsanak jelentős pénzügyi hozzájárulást a fejlődő országokban az erdők megőrzésére, fenntartható felhasználására és kezelésére irányuló nemzetközi kezdeményezésekhez, és különösen az afrikai országoknak nyújtandó támogatáshoz;

Fa

| 6. | aggódik amiatt, hogy a trópusi erdőirtás, az éghajlatváltozást előmozdító tényezők egyike, az üvegházhatást okozó gázok ember által okozott teljes éves kibocsátásának körülbelül 20 %-áért felel, valamint a helyi és bennszülött közösségekben élő emberek millióinak a megélhetését pusztítja el; |
| --- | --- |

6.

aggódik amiatt, hogy a trópusi erdőirtás, az éghajlatváltozást előmozdító tényezők egyike, az üvegházhatást okozó gázok ember által okozott teljes éves kibocsátásának körülbelül 20 %-áért felel, valamint a helyi és bennszülött közösségekben élő emberek millióinak a megélhetését pusztítja el;

| 7. | aggódik amiatt, hogy az illegális fa- és erdészeti termékek olcsó behozatala, valamint az, hogy egyes ágazati szereplők nem felelnek meg az alapvető szociális és környezetvédelmi normáknak, destabilizálja a nemzetközi piacokat, és csökkenti a termelő országok adóbevételeit; |
| --- | --- |

7.

aggódik amiatt, hogy az illegális fa- és erdészeti termékek olcsó behozatala, valamint az, hogy egyes ágazati szereplők nem felelnek meg az alapvető szociális és környezetvédelmi normáknak, destabilizálja a nemzetközi piacokat, és csökkenti a termelő országok adóbevételeit;

| 8. | aggódik amiatt, hogy a FAO adatai szerint a világ erdőterületének kevesebb, mint 7 %-a rendelkezik ökocímkével, és a trópusi erdők kevesebb mint 5 %-ával gazdálkodnak fenntartható módon; |
| --- | --- |

8.

aggódik amiatt, hogy a FAO adatai szerint a világ erdőterületének kevesebb, mint 7 %-a rendelkezik ökocímkével, és a trópusi erdők kevesebb mint 5 %-ával gazdálkodnak fenntartható módon;

| 9. | üdvözli, hogy Nyugat-Afrikában a Bizottság hivatalos tárgyalásokat folytat Ghánával és Kamerunnal, valamint előzetes megbeszéléseket folytat Libériával abból a célból, hogy önkéntes partnerségi megállapodást (VPA) írjanak alá a közvetlenül az Európai Unióba exportált fatermékek jogszerűségének ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy Nyugat-Afrikában a Bizottság hivatalos tárgyalásokat folytat Ghánával és Kamerunnal, valamint előzetes megbeszéléseket folytat Libériával abból a célból, hogy önkéntes partnerségi megállapodást (VPA) írjanak alá a közvetlenül az Európai Unióba exportált fatermékek jogszerűségének ellenőrzése érdekében;

| 10. | hangsúlyozza, hogy minden erdőmegőrzési programnak – beleértve az erdőkkel kapcsolatos szén-dioxid partnerségi mechanizmust (Forest Carbon Partnership Facility – FCPF) és a FLEGT-et – a bennszülött népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozattal összhangban védenie kell a bennszülött és helyi közösségek erdői felhasználásához való hagyományos és szokáson alapuló jogait; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy minden erdőmegőrzési programnak – beleértve az erdőkkel kapcsolatos szén-dioxid partnerségi mechanizmust (Forest Carbon Partnership Facility – FCPF) és a FLEGT-et – a bennszülött népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozattal összhangban védenie kell a bennszülött és helyi közösségek erdői felhasználásához való hagyományos és szokáson alapuló jogait;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon kedvező választ a segélyprogramok és az országstratégiai dokumentumok keretében benyújtott, a fenntartható erdőgazdasági kezdeményezések finanszírozására irányuló kérésekre; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy adjon kedvező választ a segélyprogramok és az országstratégiai dokumentumok keretében benyújtott, a fenntartható erdőgazdasági kezdeményezések finanszírozására irányuló kérésekre;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be közleményt, amely meghatározza az erdővédelem előmozdítására és az erdőirtásból eredő kibocsátások csökkentésére irányuló jelenlegi és jövőbeni finanszírozási mechanizmusokkal kapcsolatos európai uniós megközelítést, részvételt és támogatást, többek között az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv, valamint az FCPF keretében; ennek a közleménynek vázolnia kell az EU elkötelezettségét arra vonatkozóan, hogy eszközöket biztosít, amelyekkel segít a fejlődő országoknak erdőik megvédésében, a védett erdei területek finanszírozásában és az erdőirtás gazdasági alternatíváinak támogatásában; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be közleményt, amely meghatározza az erdővédelem előmozdítására és az erdőirtásból eredő kibocsátások csökkentésére irányuló jelenlegi és jövőbeni finanszírozási mechanizmusokkal kapcsolatos európai uniós megközelítést, részvételt és támogatást, többek között az UNFCCC és a Kiotói Jegyzőkönyv, valamint az FCPF keretében; ennek a közleménynek vázolnia kell az EU elkötelezettségét arra vonatkozóan, hogy eszközöket biztosít, amelyekkel segít a fejlődő országoknak erdőik megvédésében, a védett erdei területek finanszírozásában és az erdőirtás gazdasági alternatíváinak támogatásában;

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a fent említett EU FLEGT cselekvési terv és rendelet végrehajtását, amely az illegális fakitermelés és az ahhoz kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelemre és a fenntartható módon előállított fatermékek felhasználásának növelésére irányul, továbbá hogy jelentősen növeljék a partnerországok számát; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a fent említett EU FLEGT cselekvési terv és rendelet végrehajtását, amely az illegális fakitermelés és az ahhoz kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelemre és a fenntartható módon előállított fatermékek felhasználásának növelésére irányul, továbbá hogy jelentősen növeljék a partnerországok számát;

| 14. | különösen arra hívja fel a Bizottságot, hogy még ebben a parlamenti ciklusban terjesszen elő egy átfogó jogalkotási javaslatot, amely az illegális és pusztító forrásokból származó faanyag és fatermékek forgalomba hozatalának megakadályozására irányul; |
| --- | --- |

14.

különösen arra hívja fel a Bizottságot, hogy még ebben a parlamenti ciklusban terjesszen elő egy átfogó jogalkotási javaslatot, amely az illegális és pusztító forrásokból származó faanyag és fatermékek forgalomba hozatalának megakadályozására irányul;

| 15. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyorsítsák fel egy európai uniós, nemzeti és helyi szintű zöld közbeszerzési politika elfogadását és végrehajtását, amely előnyben részesíti az ökocímkével ellátott fatermékek, különösen az Erdőgondnoksági Tanács szabványai szerint tanúsított termékek beszerzését; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyorsítsák fel egy európai uniós, nemzeti és helyi szintű zöld közbeszerzési politika elfogadását és végrehajtását, amely előnyben részesíti az ökocímkével ellátott fatermékek, különösen az Erdőgondnoksági Tanács szabványai szerint tanúsított termékek beszerzését;

Hal

| 16. | hangsúlyozza, hogy a nyugat-afrikai országok nagymértékben függenek a halászattól, mint a foglalkoztatás, az élelmezésbiztonság, a fehérje, a kormányzati bevételek és a külkereskedelem forrásától, ezt a Nemzetközi Migrációs Szervezet közelmúltbeli esettanulmánya szemlélteti, amely szerint a Szenegálból történő kivándorlás egyik legfontosabb oka a helyi halászati ágazat hanyatlása; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a nyugat-afrikai országok nagymértékben függenek a halászattól, mint a foglalkoztatás, az élelmezésbiztonság, a fehérje, a kormányzati bevételek és a külkereskedelem forrásától, ezt a Nemzetközi Migrációs Szervezet közelmúltbeli esettanulmánya szemlélteti, amely szerint a Szenegálból történő kivándorlás egyik legfontosabb oka a helyi halászati ágazat hanyatlása;

| 17. | elégedetten veszi tudomásul és ösztönzi az e területen megvalósult fejlődést, azonban továbbra is aggasztja a térség egyes országai által a saját erőforrásaik védelme tekintetében tanúsított lassúság és habozás; sajnálja, hogy a partnerségi megállapodások alapján az Európai Unió által kifejtett erőfeszítések ellenére a természetes biológiai erőforrások – köztük a halászati erőforrások – fenntarthatósága és a fenntartható kiaknázás előnyei nemcsak, hogy még mindig nem jelentenek prioritást ezen országok számára, de gyakran továbbra is egyéb politikai és gazdasági érdekeknek vannak alárendelve; |
| --- | --- |

17.

elégedetten veszi tudomásul és ösztönzi az e területen megvalósult fejlődést, azonban továbbra is aggasztja a térség egyes országai által a saját erőforrásaik védelme tekintetében tanúsított lassúság és habozás; sajnálja, hogy a partnerségi megállapodások alapján az Európai Unió által kifejtett erőfeszítések ellenére a természetes biológiai erőforrások – köztük a halászati erőforrások – fenntarthatósága és a fenntartható kiaknázás előnyei nemcsak, hogy még mindig nem jelentenek prioritást ezen országok számára, de gyakran továbbra is egyéb politikai és gazdasági érdekeknek vannak alárendelve;

| 18. | ezért sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ügyet, valamint a nyugat-afrikai országokból az Európai Unióba érkező bevándorlók migrációjának mértéke és a nyugat-afrikai partok menti halállományok jelentős csökkenése közötti világos összefüggést; |
| --- | --- |

18.

ezért sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ügyet, valamint a nyugat-afrikai országokból az Európai Unióba érkező bevándorlók migrációjának mértéke és a nyugat-afrikai partok menti halállományok jelentős csökkenése közötti világos összefüggést;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a nyugat-afrikai országok kormányait, hogy fékezzék meg az illegális halászatot, valamint felügyeljék és ellenőrizzék a halállományokat annak érdekében, hogy a nyugat-afrikai vizekben véget vessenek a halállományok jelentős csökkenésének; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a nyugat-afrikai országok kormányait, hogy fékezzék meg az illegális halászatot, valamint felügyeljék és ellenőrizzék a halállományokat annak érdekében, hogy a nyugat-afrikai vizekben véget vessenek a halállományok jelentős csökkenésének;

| 20. | úgy véli, hogy a nyugat-afrikai halállomány jelentős potenciált képez a helyi fejlődés és az élelmezésbiztonsághoz való hozzájárulás szempontjából; aggodalommal állapítja meg, hogy a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság 2006-ból származó legújabb tudományos értékelései szerint Nyugat-Afrikában sok állományt túlhalásztak, és legalább egy állományt a kipusztulás veszélye fenyeget; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a nyugat-afrikai halállomány jelentős potenciált képez a helyi fejlődés és az élelmezésbiztonsághoz való hozzájárulás szempontjából; aggodalommal állapítja meg, hogy a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság 2006-ból származó legújabb tudományos értékelései szerint Nyugat-Afrikában sok állományt túlhalásztak, és legalább egy állományt a kipusztulás veszélye fenyeget;

| 21. | úgy véli, hogy a Közösség fejlesztéspolitikája és halászati politikája közötti koherencia mértékének értékelése sok olyan szempontot foglal magában, amely túlmutat a több nyugat-afrikai harmadik országgal aláírt kétoldalú halászati partnerségi megállapodásokon; szintén fontosak a következőkkel kapcsolatos közösségi politikák:






  — | a Nyugat-Afrika partjai mentén lévő vizek megfigyelése, ellenőrzése és felügyelete, valamint európai uniós hozzájárulások az illegális, nem bejelentett és nem szabályozott halászat elleni küzdelemhez; |
| --- | --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a Közösség fejlesztéspolitikája és halászati politikája közötti koherencia mértékének értékelése sok olyan szempontot foglal magában, amely túlmutat a több nyugat-afrikai harmadik országgal aláírt kétoldalú halászati partnerségi megállapodásokon; szintén fontosak a következőkkel kapcsolatos közösségi politikák:

—

a Nyugat-Afrika partjai mentén lévő vizek megfigyelése, ellenőrzése és felügyelete, valamint európai uniós hozzájárulások az illegális, nem bejelentett és nem szabályozott halászat elleni küzdelemhez;

| — | a halállományokra és az ökoszisztéma felépítésére vonatkozó tudományos kutatás támogatása; |
| --- | --- |

—

a halállományokra és az ökoszisztéma felépítésére vonatkozó tudományos kutatás támogatása;

| — | az EU-s hajók Nyugat-Afrikába történő exportálása és lobogóváltása; |
| --- | --- |

—

az EU-s hajók Nyugat-Afrikába történő exportálása és lobogóváltása;

| — | a hal behozatalára vonatkozó növény-egészségügyi szabványok és egyéb nem tarifális kereskedelmi akadályok; |
| --- | --- |

—

a hal behozatalára vonatkozó növény-egészségügyi szabványok és egyéb nem tarifális kereskedelmi akadályok;

| — | az EU piacpolitikája, valamint a Nyugat-Afrikából behozott hal fajtája és mennyisége; |
| --- | --- |

—

az EU piacpolitikája, valamint a Nyugat-Afrikából behozott hal fajtája és mennyisége;

| 22. | arra kéri a Bizottságot – tekintettel a még teljes egyeztetés és aláírás előtt álló, nyugat-afrikai országokkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásra (EPA) –, hogy a PFK napirendjével összhangban járjon el, amikor az EPA-folyamat részeként a faanyagra és a halra vonatkozó megállapodásokról tárgyal; |
| --- | --- |

22.

arra kéri a Bizottságot – tekintettel a még teljes egyeztetés és aláírás előtt álló, nyugat-afrikai országokkal kötendő gazdasági partnerségi megállapodásra (EPA) –, hogy a PFK napirendjével összhangban járjon el, amikor az EPA-folyamat részeként a faanyagra és a halra vonatkozó megállapodásokról tárgyal;

| 23. | ismételten arra figyelmezteti a Bizottságot, hogy az EPA-k végső céljának megfelelően járjon el, amely az AKCS-országok regionális integrációjának előmozdítása és gazdasági helyzetének megerősítése, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza különösen a nyugat-afrikai országok helyzetét; |
| --- | --- |

23.

ismételten arra figyelmezteti a Bizottságot, hogy az EPA-k végső céljának megfelelően járjon el, amely az AKCS-országok regionális integrációjának előmozdítása és gazdasági helyzetének megerősítése, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza különösen a nyugat-afrikai országok helyzetét;

| 24. | úgy véli, hogy az EU halászati politikájának – beleértve a Nyugat-Afrikához fűződő kapcsolatait is – tiszteletben kell tartania a FAO fent említett 1995-ös, felelősségteljes halgazdálkodásra vonatkozó magatartási kódexét; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az EU halászati politikájának – beleértve a Nyugat-Afrikához fűződő kapcsolatait is – tiszteletben kell tartania a FAO fent említett 1995-ös, felelősségteljes halgazdálkodásra vonatkozó magatartási kódexét;

| 25. | elégedetten nyugtázza, hogy hét nyugat-afrikai ország halászati megállapodást kötött az Európai Unióval az új partnerségi megállapodások szabályai szerint, amelyeknek egyik fő célja az EU flotta érdekeinek védelme, és olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek alapján a harmadik ország halászati erőforrásainak fenntartható kiaknázása biztosítására alkalmas programokat kell létrehoznia; |
| --- | --- |

25.

elégedetten nyugtázza, hogy hét nyugat-afrikai ország halászati megállapodást kötött az Európai Unióval az új partnerségi megállapodások szabályai szerint, amelyeknek egyik fő célja az EU flotta érdekeinek védelme, és olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek alapján a harmadik ország halászati erőforrásainak fenntartható kiaknázása biztosítására alkalmas programokat kell létrehoznia;

| 26. | úgy véli, hogy a halászati kapacitás múltbeli beáramlása e régióba, amelynek viszonylag gyengék a halgazdálkodási rendszerei és amely nem rendelkezik elégséges eszközökkel a halászhajók tevékenységeinek felügyeletéhez és ellenőrzéséhez, hozzájárult a régióban a halászati erőforrások problematikus helyzetéhez; ezért üdvözli, hogy 2005-ben megszűnt az EU-ból Nyugat-Afrikába irányuló halászati kapacitások támogatása; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a halászati kapacitás múltbeli beáramlása e régióba, amelynek viszonylag gyengék a halgazdálkodási rendszerei és amely nem rendelkezik elégséges eszközökkel a halászhajók tevékenységeinek felügyeletéhez és ellenőrzéséhez, hozzájárult a régióban a halászati erőforrások problematikus helyzetéhez; ezért üdvözli, hogy 2005-ben megszűnt az EU-ból Nyugat-Afrikába irányuló halászati kapacitások támogatása;

| 27. | megállapítja, hogy fennáll annak a veszélye, hogy amikor az EU csökkenti halászati tevékenységét a nyugat-afrikai vizeken, helyét más országokból származó flották foglalják el, amelyek esetleg nem tartják tiszteletben ugyanazokat a fenntarthatósági elveket; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy fennáll annak a veszélye, hogy amikor az EU csökkenti halászati tevékenységét a nyugat-afrikai vizeken, helyét más országokból származó flották foglalják el, amelyek esetleg nem tartják tiszteletben ugyanazokat a fenntarthatósági elveket;

| 28. | úgy véli, hogy a halászati erőforrásokat tekintve ideje mindenekelőtt a következő szempontokra helyezni a hangsúlyt:






  — | a halászati erőforrások rendszeres értékelése az EU-ból származó, illetve érintett harmadik országbeli kutatók részvételével, óceánkutató hajókkal végzett kutatási kampányok révén, valamint azon országok minden egyes kizárólagos gazdasági övezetei halászati erőforrásainak rendszeres értékelése, amelyekkel halászati partnerségi megállapodás született; |
| --- | --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a halászati erőforrásokat tekintve ideje mindenekelőtt a következő szempontokra helyezni a hangsúlyt:

—

a halászati erőforrások rendszeres értékelése az EU-ból származó, illetve érintett harmadik országbeli kutatók részvételével, óceánkutató hajókkal végzett kutatási kampányok révén, valamint azon országok minden egyes kizárólagos gazdasági övezetei halászati erőforrásainak rendszeres értékelése, amelyekkel halászati partnerségi megállapodás született;

| — | a szárazföldi – mind kikötői, mind ellátási és szállítási – infrastruktúra javítása az EU-ból és más országokból javítás, ki- és átrakodás, stb. céljával érkező hajók fogadásának elősegítése érdekében, ami a harmadik országok számára is további előnyökkel járna; |
| --- | --- |

—

a szárazföldi – mind kikötői, mind ellátási és szállítási – infrastruktúra javítása az EU-ból és más országokból javítás, ki- és átrakodás, stb. céljával érkező hajók fogadásának elősegítése érdekében, ami a harmadik országok számára is további előnyökkel járna;

| — | az egészségügyi és higiéniai normák összehangolása, mivel e tekintetben ezen országok többsége súlyos hiányosságokkal küzd, ami bizonyos esetekben gátolja az EU piacához való kedvező hozzáférést, amelyben egyébként exportjuk részesülhetne; |
| --- | --- |

—

az egészségügyi és higiéniai normák összehangolása, mivel e tekintetben ezen országok többsége súlyos hiányosságokkal küzd, ami bizonyos esetekben gátolja az EU piacához való kedvező hozzáférést, amelyben egyébként exportjuk részesülhetne;

| — | ellenőrző és felügyelő szolgálatok létrehozása, mivel ezek az országok nem rendelkeznek a feladat ellátáshoz szükséges műszaki és emberi erőforrással, valamint ellenőrzési központok felállítása és ellenőrök képzése, őrnaszádok és légi eszközök beszerzése révén; |
| --- | --- |

—

ellenőrző és felügyelő szolgálatok létrehozása, mivel ezek az országok nem rendelkeznek a feladat ellátáshoz szükséges műszaki és emberi erőforrással, valamint ellenőrzési központok felállítása és ellenőrök képzése, őrnaszádok és légi eszközök beszerzése révén;

| — | olyan jogi keret létrehozása, amely védi az elsősorban vegyes vállalkozások létrehozásából eredő jelenlegi és lehetséges európai uniós befektetéseket, mivel e vállalkozások érintett harmadik országbeli befektetéseit számos tényező visszafogja, többek között elsősorban a vállalatok feletti irányítás elvesztése és a régió valamennyi országára jellemző jogi bizonytalanság; |
| --- | --- |

—

olyan jogi keret létrehozása, amely védi az elsősorban vegyes vállalkozások létrehozásából eredő jelenlegi és lehetséges európai uniós befektetéseket, mivel e vállalkozások érintett harmadik országbeli befektetéseit számos tényező visszafogja, többek között elsősorban a vállalatok feletti irányítás elvesztése és a régió valamennyi országára jellemző jogi bizonytalanság;

| — | a fenntartható halászatot irányító programok létrehozása, amely programok a helyi ágazatok tevékenységeit szerveznék, és korlátoznák az általános, biológiailag nem fenntartható szabad hozzáférés gyakorlatát; |
| --- | --- |

—

a fenntartható halászatot irányító programok létrehozása, amely programok a helyi ágazatok tevékenységeit szerveznék, és korlátoznák az általános, biológiailag nem fenntartható szabad hozzáférés gyakorlatát;

| 29. | felhívja az EU-t, hogy válassza el a megállapodásokkal kapcsolatos kifizetések mértékét a cserébe kapott halászati lehetőségek mértékétől, mert ez visszatarthatja a harmadik országot attól, hogy túlhalászat esetén csökkentse a hozzáférést, illetve a harmadik ország kormánya számára hirtelen és jelentős bevételcsökkenéshez vezethet; |
| --- | --- |

29.

felhívja az EU-t, hogy válassza el a megállapodásokkal kapcsolatos kifizetések mértékét a cserébe kapott halászati lehetőségek mértékétől, mert ez visszatarthatja a harmadik országot attól, hogy túlhalászat esetén csökkentse a hozzáférést, illetve a harmadik ország kormánya számára hirtelen és jelentős bevételcsökkenéshez vezethet;

| 30. | felhívja az Európai Uniót, hogy a nyugat-afrikai halászati tevékenységek fenntarthatóvá tétele és a közösségi fejlesztési politikával való összhangba hozása érdekében hozza meg a következő intézkedéseket, függetlenül attól, hogy partnerségi megállapodás vagy magánjellegű megállapodás keretében hajtják végre őket:






  — | az adott halállományok bőségének megbízható értékelése a halászati tevékenységek megkezdése előtt, majd ezt követően rendszeres időközönként; |
| --- | --- | --- |

30.

felhívja az Európai Uniót, hogy a nyugat-afrikai halászati tevékenységek fenntarthatóvá tétele és a közösségi fejlesztési politikával való összhangba hozása érdekében hozza meg a következő intézkedéseket, függetlenül attól, hogy partnerségi megállapodás vagy magánjellegű megállapodás keretében hajtják végre őket:

—

az adott halállományok bőségének megbízható értékelése a halászati tevékenységek megkezdése előtt, majd ezt követően rendszeres időközönként;

| — | az afrikai állományok túlhalászata esetén az európai uniós és más külföldi hajók által tett első lépésként a kifogott halak mennyiségének csökkentése; |
| --- | --- |

—

az afrikai állományok túlhalászata esetén az európai uniós és más külföldi hajók által tett első lépésként a kifogott halak mennyiségének csökkentése;

| — | hosszú távú programok létrehozása a halállományok bőségének helyzetére és trendjeire, valamint ökológiai összefüggéseikre, továbbá a halászatnak az ezekre gyakorolt hatására vonatkozó tudományos értékelések elvégzése céljából; és a nyugat-afrikai kutatási kapacitások támogatása; |
| --- | --- |

—

hosszú távú programok létrehozása a halállományok bőségének helyzetére és trendjeire, valamint ökológiai összefüggéseikre, továbbá a halászatnak az ezekre gyakorolt hatására vonatkozó tudományos értékelések elvégzése céljából; és a nyugat-afrikai kutatási kapacitások támogatása;

| — | pontos, megbízható és kellő időben történő nyilvános jelentéstétel a harmadik országban működő európai uniós hajók fogásairól és tevékenységeiről; |
| --- | --- |

—

pontos, megbízható és kellő időben történő nyilvános jelentéstétel a harmadik országban működő európai uniós hajók fogásairól és tevékenységeiről;

| — | a referencialaboratóriumok fejlesztésének támogatása, hogy ezek könnyebben képesek legyenek megfelelni az Európai Unióba irányuló export növény-egészségügyi követelményeinek; |
| --- | --- |

—

a referencialaboratóriumok fejlesztésének támogatása, hogy ezek könnyebben képesek legyenek megfelelni az Európai Unióba irányuló export növény-egészségügyi követelményeinek;

| — | az Európai Unió nyugat-afrikai partnereivel közösen egy program létrehozása az illegális, nem bejelentett és a nem szabályozott halászat elleni küzdelem érdekében, beleértve egy regionális felügyeleti tervet az indiai-óceáni bizottsággal kötött megállapodás mintája alapján; továbbá a belföldi és külföldi hajók halászati tevékenységeinek hatékony ellenőrzésére és felügyeletére szolgáló nyugat-afrikai kapacitások támogatása; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió nyugat-afrikai partnereivel közösen egy program létrehozása az illegális, nem bejelentett és a nem szabályozott halászat elleni küzdelem érdekében, beleértve egy regionális felügyeleti tervet az indiai-óceáni bizottsággal kötött megállapodás mintája alapján; továbbá a belföldi és külföldi hajók halászati tevékenységeinek hatékony ellenőrzésére és felügyeletére szolgáló nyugat-afrikai kapacitások támogatása;

| — | konzultáció a helyi érintett közösségekkel a megállapodás feltételeiről; |
| --- | --- |

—

konzultáció a helyi érintett közösségekkel a megállapodás feltételeiről;

| — | intézkedések meghozatala annak biztosítása érdekében, hogy a helyi halászok és flották elsőbbségi hozzáféréssel rendelkezzenek a halállományokhoz; |
| --- | --- |

—

intézkedések meghozatala annak biztosítása érdekében, hogy a helyi halászok és flották elsőbbségi hozzáféréssel rendelkezzenek a halállományokhoz;

| — | hosszú távú programok létrehozása, amelyek növelik a hozzáadott értéket a helyi feldolgozóipar számára annak lehetővé tétele révén, hogy a helyben fogott halat helyben dolgozzák fel, és ezt követően exportálják az Európai Unióba; |
| --- | --- |

—

hosszú távú programok létrehozása, amelyek növelik a hozzáadott értéket a helyi feldolgozóipar számára annak lehetővé tétele révén, hogy a helyben fogott halat helyben dolgozzák fel, és ezt követően exportálják az Európai Unióba;

| — | a származási szabályok jelenlegi rendszerének megreformálása és kiigazítása a helyi körülmények és realitások figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

—

a származási szabályok jelenlegi rendszerének megreformálása és kiigazítása a helyi körülmények és realitások figyelembevétele érdekében;

| 31. | kénytelen elismerni, hogy bár egyes harmadik országok teljes költségvetésében jelentős részt tesznek ki a halászati megállapodások alapján kapott pénzügyi hozzájárulások – amelyekhez hozzá kell adni a hajózási vállalkozók befektetéseit, valamint a tagállamok által kétoldalúan vállalt együttműködéseket, beleértve a pénzügyi együttműködést is –, a fenntartható fejlődést elősegítő együttműködés nem származhat kizárólag a közös halászati politikából, hanem a többi közösségi politikát is be kell vonni, mindenekelőtt a fejlesztési együttműködési politikát, azon politikai és társadalmi-gazdasági feltételek megteremtése céljából, amelyek segítségével ezen országok megfelelően orientálhatják a kívánt közigazgatási és pénzügyi erőfeszítéseket, hogy teljes egészében és hosszú távon élvezni tudják a természetes biológiai erőforrásaikban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

31.

kénytelen elismerni, hogy bár egyes harmadik országok teljes költségvetésében jelentős részt tesznek ki a halászati megállapodások alapján kapott pénzügyi hozzájárulások – amelyekhez hozzá kell adni a hajózási vállalkozók befektetéseit, valamint a tagállamok által kétoldalúan vállalt együttműködéseket, beleértve a pénzügyi együttműködést is –, a fenntartható fejlődést elősegítő együttműködés nem származhat kizárólag a közös halászati politikából, hanem a többi közösségi politikát is be kell vonni, mindenekelőtt a fejlesztési együttműködési politikát, azon politikai és társadalmi-gazdasági feltételek megteremtése céljából, amelyek segítségével ezen országok megfelelően orientálhatják a kívánt közigazgatási és pénzügyi erőfeszítéseket, hogy teljes egészében és hosszú távon élvezni tudják a természetes biológiai erőforrásaikban rejlő lehetőségeket;

| 32. | sürgeti a Bizottság és a tagállamok közötti jobb koordinációt fejlesztési együttműködési projektjeik során, többek között a prioritások és célkitűzések megállapításakor; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a Bizottság és a tagállamok közötti jobb koordinációt fejlesztési együttműködési projektjeik során, többek között a prioritások és célkitűzések megállapításakor;

| 33. | sajnálja, hogy az EU–AKCS Gazdasági Partnerségi Megállapodás 2007. májusi fenntarthatósági hatásvizsgálata (SIA), amelyre a Bizottság adott megbízást, nem vizsgálja meg az erdészeti szektort, és csak érinti a halászat kérdéseit; |
| --- | --- |

33.

sajnálja, hogy az EU–AKCS Gazdasági Partnerségi Megállapodás 2007. májusi fenntarthatósági hatásvizsgálata (SIA), amelyre a Bizottság adott megbízást, nem vizsgálja meg az erdészeti szektort, és csak érinti a halászat kérdéseit;

| 34. | felkéri a Bizottságot, hogy:






  — | általánosságban végezzen több és részletesebb fenntarthatósági hatásvizsgálatot (SIA); |
| --- | --- | --- |

34.

felkéri a Bizottságot, hogy:

—

általánosságban végezzen több és részletesebb fenntarthatósági hatásvizsgálatot (SIA);

| — | a PFK-kérdéseket építse be alaposabban a SIA-kba; |
| --- | --- |

—

a PFK-kérdéseket építse be alaposabban a SIA-kba;

| — | adjon megbízást két SIA-ra a nyugat-afrikai EPA tekintetében, külön hangsúllyal a halászati és a faanyagágazat PFK-jára, beleértve a helyi és bennszülött közösségekre gyakorolt hatás értékelését; |
| --- | --- |

—

adjon megbízást két SIA-ra a nyugat-afrikai EPA tekintetében, külön hangsúllyal a halászati és a faanyagágazat PFK-jára, beleértve a helyi és bennszülött közösségekre gyakorolt hatás értékelését;

| 35. | arra a következtetésre jut, hogy 2003 óta a FLEGT-folyamat és az átdolgozott halászati partnerségi megállapodások új generációja fontos kiindulópontjai a fejlesztésbarát politikáknak, hangsúlyozza azonban, hogy egy valódi PFK lehetővé tételéhez szélesíteni és fejleszteni kell az EU Nyugat-Afrikával szembeni halászati és faanyag-politikáját; |
| --- | --- |

35.

arra a következtetésre jut, hogy 2003 óta a FLEGT-folyamat és az átdolgozott halászati partnerségi megállapodások új generációja fontos kiindulópontjai a fejlesztésbarát politikáknak, hangsúlyozza azonban, hogy egy valódi PFK lehetővé tételéhez szélesíteni és fejleszteni kell az EU Nyugat-Afrikával szembeni halászati és faanyag-politikáját;

*

* *

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, az ECOWAS, az Afrikai Unió, illetve a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) titkárságainak, a Szubregionális Halászati Bizottságnak és a Kelet-közép-atlani Halászati Bizottságnak, valamennyi ECOWAS-ország, valamint Mauritánia és Kamerun kormányainak. |
| --- | --- |

36.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, az ECOWAS, az Afrikai Unió, illetve a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) titkárságainak, a Szubregionális Halászati Bizottságnak és a Kelet-közép-atlani Halászati Bizottságnak, valamennyi ECOWAS-ország, valamint Mauritánia és Kamerun kormányainak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A legutóbb az AKCS–EK Miniszterek Tanácsának 1/2006. határozatával (HL L 247., 2006.9.9., 22. o.) módosított megállapodás.

(3)  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

(4)  HL C 102. E, 2008.4.24., 117. o.

(5)  HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

(6)  HL C 157. E, 2006.7.6., 482. o.

(7)  HL C 112. E, 2002.5.9., 353. o.

(8)  Az ENSZ-régió Szent Ilona szigetét, az Atlanti-óceán déli részén elterülő brit tengerentúli területet is magában foglalja, amellyel ez az állásfoglalás nem foglalkozik.

---

2008. június 18., szerda

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/13

---

2008. június 18., szerdaA Cipruson eltűnt személyek – folytatás

P6_TA(2008)0292

Az Európai Parlament 2008. június 18-i állásfoglalása a Cipruson eltűnt személyekről – A 2007. március 15-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követése (2007/2280(INI))

2009/C 286 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel a Cipruson eltűnt személyekről szóló, 2007. március 15-i állásfoglalására (1),

tekintettel az Egyesült Nemzetek főtitkárának vonatkozó jelentéseire (2), az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozataira (3) és a Cipruson eltűnt személyek sorsának felderítésére tett nemzetközi kezdeményezésekre (4),

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a Cipruson eltűnt személyekkel kapcsolatban 2001. május 10-én (5) és 2008. január 10-én (6) hozott ítéletére,

tekintettel Eljárási Szabályzata 45. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0139/2008),

| A. | mivel a Parlament előadójának az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságnál (CMP), a kihantolás helyszínein, a két közösség antropológiai laboratóriumaiban és a Cipruson eltűnt személyek családjainál tett látogatása kizárólag az eltűnt személyekkel kapcsolatos humanitárius probléma (görög nemzetiségű és török nemzetiségű ciprusiak) megvizsgálása volt, ami az eltűnt személyek rokonainak azon jogából fakad, hogy megtudhassák, mi lett hozzátartozóik sorsa; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament előadójának az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságnál (CMP), a kihantolás helyszínein, a két közösség antropológiai laboratóriumaiban és a Cipruson eltűnt személyek családjainál tett látogatása kizárólag az eltűnt személyekkel kapcsolatos humanitárius probléma (görög nemzetiségű és török nemzetiségű ciprusiak) megvizsgálása volt, ami az eltűnt személyek rokonainak azon jogából fakad, hogy megtudhassák, mi lett hozzátartozóik sorsa;

| B. | mivel még mindig tart az eltűnt személyek családjainak szenvedése és gyötrelme, akik évtizedek óta mit sem tudnak szeretteik sorsáról, és mivel minden erőfeszítést meg kell tenni a vizsgálat előmozdítása érdekében, amíg a szemtanúk még tanúvallomást tudnak tenni; |
| --- | --- |

B.

mivel még mindig tart az eltűnt személyek családjainak szenvedése és gyötrelme, akik évtizedek óta mit sem tudnak szeretteik sorsáról, és mivel minden erőfeszítést meg kell tenni a vizsgálat előmozdítása érdekében, amíg a szemtanúk még tanúvallomást tudnak tenni;

| C. | mivel a ciprusi CMP 2004 óta előrelépést ért el a holttestek kihantolása és a földi maradványok azonosítása révén, és eltökélten igyekszik továbblépni, hogy olyan eredményeket érhessen el, amelyek kizárólag kapacitásának – különösen a terepen – növelésével érhetők el; |
| --- | --- |

C.

mivel a ciprusi CMP 2004 óta előrelépést ért el a holttestek kihantolása és a földi maradványok azonosítása révén, és eltökélten igyekszik továbblépni, hogy olyan eredményeket érhessen el, amelyek kizárólag kapacitásának – különösen a terepen – növelésével érhetők el;

| D. | mivel a földi maradványok kihantolására, azonosítására és visszaszolgáltatására irányuló CMP-projekt 2006 augusztusa óta folyik, és eddig 398 földi maradványt hantoltak ki, amelyből 266 maradványt elemeztek a CMP antropológiai laboratóriumában, feltételezhető azonosításuk érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel a földi maradványok kihantolására, azonosítására és visszaszolgáltatására irányuló CMP-projekt 2006 augusztusa óta folyik, és eddig 398 földi maradványt hantoltak ki, amelyből 266 maradványt elemeztek a CMP antropológiai laboratóriumában, feltételezhető azonosításuk érdekében;

| E. | mivel a Ciprusi Neurológiai és Genetikai Intézet Kriminalisztikai Genetikai Laboratóriumát bízták meg azzal a feladattal, hogy a DNS-tipizálás módszereivel azonosítsa a csontvázmaradványokat, amihez az első mintákat 2007 áprilisának elején nyújtották be; |
| --- | --- |

E.

mivel a Ciprusi Neurológiai és Genetikai Intézet Kriminalisztikai Genetikai Laboratóriumát bízták meg azzal a feladattal, hogy a DNS-tipizálás módszereivel azonosítsa a csontvázmaradványokat, amihez az első mintákat 2007 áprilisának elején nyújtották be;

| F. | mivel az első sikeres azonosítások 2007. június végén történtek, és eddig 91 kihantolt személy maradványait azonosították ezzel az eljárással a CMP-projekt keretében, |
| --- | --- |

F.

mivel az első sikeres azonosítások 2007. június végén történtek, és eddig 91 kihantolt személy maradványait azonosították ezzel az eljárással a CMP-projekt keretében,

| G. | mivel a CMP-nek nyújtott legnagyobb egyszeri hozzájárulás – 1,5 millió EUR – csak a 2008 végéig terjedő időszakot fedezi, és a ciprusi török közösség számára nyújtott uniós támogatás keretében érkezett; |
| --- | --- |

G.

mivel a CMP-nek nyújtott legnagyobb egyszeri hozzájárulás – 1,5 millió EUR – csak a 2008 végéig terjedő időszakot fedezi, és a ciprusi török közösség számára nyújtott uniós támogatás keretében érkezett;

| H. | mivel ki kell emelni a CMP görög és török nemzetiségű ciprusi tagjai közötti konstruktív együttműködést, valamint a ciprusi görög és török közösségek tagjaiból álló vegyes munkacsoportok közötti kiváló együttműködést mind a laboratóriumban, mind pedig a terepmunka során; |
| --- | --- |

H.

mivel ki kell emelni a CMP görög és török nemzetiségű ciprusi tagjai közötti konstruktív együttműködést, valamint a ciprusi görög és török közösségek tagjaiból álló vegyes munkacsoportok közötti kiváló együttműködést mind a laboratóriumban, mind pedig a terepmunka során;

| 1. | felszólítja az érintett feleket, hogy folytassák komoly és őszinte együttműködésüket, amelynek célja a Cipruson eltűnt valamennyi személy sorsának feltárására irányuló megfelelő vizsgálatok gyors lezárása, valamint annak elérése, hogy sor kerüljön az Emberi Jogok Európai Bírósága által 2001. május 10-én hozott ítélet teljes körű végrehajtására; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az érintett feleket, hogy folytassák komoly és őszinte együttműködésüket, amelynek célja a Cipruson eltűnt valamennyi személy sorsának feltárására irányuló megfelelő vizsgálatok gyors lezárása, valamint annak elérése, hogy sor kerüljön az Emberi Jogok Európai Bírósága által 2001. május 10-én hozott ítélet teljes körű végrehajtására;

| 2. | felszólítja az érintett feleket és mindazokat, akik bármilyen – személyes tudásból, archívumokból, harctéri jelentésekből vagy fogva tartási intézmények feljegyzéseiből származó – információval vagy bizonyítékkal, vagy azokhoz történő hozzáféréssel rendelkeznek, hogy munkájának elősegítése érdekében bocsássák azt a CMP rendelkezésére; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az érintett feleket és mindazokat, akik bármilyen – személyes tudásból, archívumokból, harctéri jelentésekből vagy fogva tartási intézmények feljegyzéseiből származó – információval vagy bizonyítékkal, vagy azokhoz történő hozzáféréssel rendelkeznek, hogy munkájának elősegítése érdekében bocsássák azt a CMP rendelkezésére;

| 3. | támogatja, hogy további pénzügyi támogatást biztosítsanak a CMP számára a 2009-től kezdődő időszakra, és létfontosságúnak tartja, hogy további 2 millió eurót különítsenek el erre a célra az Európai Unió 2009. évi általános költségvetéséből; |
| --- | --- |

3.

támogatja, hogy további pénzügyi támogatást biztosítsanak a CMP számára a 2009-től kezdődő időszakra, és létfontosságúnak tartja, hogy további 2 millió eurót különítsenek el erre a célra az Európai Unió 2009. évi általános költségvetéséből;

| 4. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy állapodjanak meg a 2009-től kezdődő időszakra további pénzügyi segítségnyújtásról, nemcsak a munka folytatása érdekében, hanem a kapacitások bővítése céljából is, különösen a terepmunkát illetően, hogy így több tudóst alkalmazhassanak és több felszerelést finanszírozhassanak; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy állapodjanak meg a 2009-től kezdődő időszakra további pénzügyi segítségnyújtásról, nemcsak a munka folytatása érdekében, hanem a kapacitások bővítése céljából is, különösen a terepmunkát illetően, hogy így több tudóst alkalmazhassanak és több felszerelést finanszírozhassanak;

| 5. | felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák az eddig nyújtott támogatásukat; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák az eddig nyújtott támogatásukat;

| 6. | felkéri az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy folytassa a Cipruson eltűnt személyek ügyének nyomon követését, és nyújtson be éves jelentéseket; |
| --- | --- |

6.

felkéri az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy folytassa a Cipruson eltűnt személyek ügyének nyomon követését, és nyújtson be éves jelentéseket;

| 7. | felhatalmazza a Parlament előadóját és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy tegyenek meg minden lehetséges lépést valamennyi érintett fél arról történő meggyőzése érdekében, hogy komolyan és tevőlegesen közreműködjenek a minden egyes eltűnt személy sorsának kivizsgálására irányuló erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

7.

felhatalmazza a Parlament előadóját és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy tegyenek meg minden lehetséges lépést valamennyi érintett fél arról történő meggyőzése érdekében, hogy komolyan és tevőlegesen közreműködjenek a minden egyes eltűnt személy sorsának kivizsgálására irányuló erőfeszítésekben;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, Ciprus, Törökország, Görögország és az Egyesült Királyság kormányának és parlamentjének, valamint a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, Ciprus, Törökország, Görögország és az Egyesült Királyság kormányának és parlamentjének, valamint a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságnak.

---

(1)  HL C 301. E, 2007.12.13., 243. o.

(2)  Nevezetesen az ENSZ Cipruson folytatott műveleteiről szóló legutóbbi jelentés (S/2008/353), IV. fejezet.

(3)  Különösen a 2008. június 13-i 1818(2008). sz. határozat.

(4)  A Cipruson eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság: http://www.cmp-cyprus.org

(5)  Ciprus kontra Törökország (Nagytanács), 25781/94 sz. ügy, EBHT 2001-IV.

(6)  Varnava és mások kontra Törökország, 16064/90, 16065/90, 16066/90, 16068/90, 16069/90, 16070/90, 16071/90, 16072/90 és 16073/90 sz. ügyek; fellebbezés függvényében.

---

2008. június 19., csütörtök

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/15

---

2008. június 19., csütörtökAz Európai Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítése

P6_TA(2008)0304

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről

2009/C 286 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 174. cikkére,

tekintettel a Bizottság közleményére az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről (COM(2008)0130),

tekintettel az „Az európai polgári védelmi erő: europe aid” című 2006. május 9-i Michel Barnier-jelentésre,

tekintettel a brüsszeli Európai Tanács 2006. június 15–16-i elnökségi következtetéseinek az Unió szükséghelyzetekre, válságokra és katasztrófákra való reagálási képességére vonatkozó 12. pontjára,

tekintettel általában a korai előrejelző rendszerek és konkrétan az Atlanti-óceán északkeleti térségében és a mediterrán térségben korai szökőár-előrejelző rendszer kidolgozásáról és felállításáról szóló, 2007. decemberi tanácsi következtetésekre,

tekintettel az Európai Unión belüli és azon kívüli természeti és ember által okozott katasztrófákról szóló korábbi állásfoglalásaira, amelyekben felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek a természeti katasztrófák esetén alkalmazandó polgári védelmi intézkedésekkel kapcsolatos szorosabb együttműködésre a katasztrófák megelőzése, illetve pusztító hatásuk lehető legkisebbre csökkentése érdekében konkrétan további polgári védelmi erőforrások rendelkezésre bocsátásával,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0108) és a Parlament 2006. május 18-i első olvasatbeli álláspontjára (1),

tekintettel a Tanács és a tagállamoknak a Tanács ülése keretében összegyűlt képviselői, valamint az Európai Parlament és a Bizottság által a humanitárius segítségnyújtásról 2007. december 18-án közösen elért európai konszenzusra (2),

tekintettel a katonai erőforrásoknak a katasztrófa idején végrehajtott mentőműveletek keretében történő bevetéséről és a polgári védelemről szóló, 2006. november 27-én felülvizsgált (ún. oslói) iránymutatásokra,

tekintettel a katonai erőforrásoknak bonyolult vészhelyzetekben az ENSZ humanitárius műveletei támogatására történő bevetéséről és a polgári védelemről szóló, 2003. márciusi (MCDA) iránymutatásokra,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a jelentős emberi, gazdasági, környezeti és kulturális károkat okozó természeti és ember által okozott katasztrófák, pl. az áradások száma egyre nő, ami nemcsak az uniós szintű reakciós képesség, hanem a megelőzés és helyreállítás megerősítését is szükségessé teszi, |
| --- | --- |

A.

mivel a jelentős emberi, gazdasági, környezeti és kulturális károkat okozó természeti és ember által okozott katasztrófák, pl. az áradások száma egyre nő, ami nemcsak az uniós szintű reakciós képesség, hanem a megelőzés és helyreállítás megerősítését is szükségessé teszi,

| B. | mivel az egyre gyakoribb szélsőségesen száraz nyári időjárás miatt az erdőtüzek és aszályok mind súlyosabbá válnak, és mivel a korábbi évek és a közelmúlt tapasztalatai felhívták a figyelmet arra, hogy meg kell erősíteni a Közösség polgári védelmének az erdőtüzekre és egyéb futótüzekre vonatkozó megelőzési, készültségi és reagálási képességét; |
| --- | --- |

B.

mivel az egyre gyakoribb szélsőségesen száraz nyári időjárás miatt az erdőtüzek és aszályok mind súlyosabbá válnak, és mivel a korábbi évek és a közelmúlt tapasztalatai felhívták a figyelmet arra, hogy meg kell erősíteni a Közösség polgári védelmének az erdőtüzekre és egyéb futótüzekre vonatkozó megelőzési, készültségi és reagálási képességét;

| C. | mivel uniós szinten még nem léteznek iránymutatások az erdőtüzek megelőzését illetően; |
| --- | --- |

C.

mivel uniós szinten még nem léteznek iránymutatások az erdőtüzek megelőzését illetően;

| D. | mivel továbbra is a tagállamok felelősek az olyan területfelhasználási politikák fenntartásáért, melyek nem nyújtanak visszás ösztönzőket ember által okozott erdőtüzekre a földterület státuszának megváltoztatása céljából; |
| --- | --- |

D.

mivel továbbra is a tagállamok felelősek az olyan területfelhasználási politikák fenntartásáért, melyek nem nyújtanak visszás ösztönzőket ember által okozott erdőtüzekre a földterület státuszának megváltoztatása céljából;

| E. | mivel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás Európában” című bizottsági Zöld könyv (COM(2007)0354) hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás következtében egyre gyakoribbak lesznek a szélsőséges időjárási események Európában, ami az emberi, az infrastrukturális és a környezeti károk kockázatának fokozódásához vezet majd; |
| --- | --- |

E.

mivel „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás Európában” című bizottsági Zöld könyv (COM(2007)0354) hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás következtében egyre gyakoribbak lesznek a szélsőséges időjárási események Európában, ami az emberi, az infrastrukturális és a környezeti károk kockázatának fokozódásához vezet majd;

| F. | mivel az Unió katasztrófakezelési képességének megerősítése a nemzeti, európai és nemzetközi szintű katasztrófamegelőzést, -kezelést, -készültséget és -helyreállítást magában foglaló megközelítést teszi szükségessé; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió katasztrófakezelési képességének megerősítése a nemzeti, európai és nemzetközi szintű katasztrófamegelőzést, -kezelést, -készültséget és -helyreállítást magában foglaló megközelítést teszi szükségessé;

| G. | mivel a 2007-ben Dél-Európában bekövetkező nagy számú tűzvész, valamint kiterjedésük számos tényezőnek tudható be, többek között az éghajlatváltozásnak, az erdők nem megfelelő besorolásának és gondozásának, továbbá természeti okok és emberi hanyagság kombinációjának, valamint bűncselekményeknek, és mivel számos 2008 kora tavaszi és nyári erdőtűz figyelmeztet arra, hogy hasonló események a közelgő nyáron is előfordulhatnak; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2007-ben Dél-Európában bekövetkező nagy számú tűzvész, valamint kiterjedésük számos tényezőnek tudható be, többek között az éghajlatváltozásnak, az erdők nem megfelelő besorolásának és gondozásának, továbbá természeti okok és emberi hanyagság kombinációjának, valamint bűncselekményeknek, és mivel számos 2008 kora tavaszi és nyári erdőtűz figyelmeztet arra, hogy hasonló események a közelgő nyáron is előfordulhatnak;

| H. | mivel szorosabb együttműködésre van szükség a Tanács, a Bizottság és a tagállamok között nem csupán a megelőző intézkedések terén, hanem a katasztrófák valamennyi szakasza tekintetében, egészen a helyreállítás utolsó szakaszáig, szoros együttműködésben a Parlamenttel; |
| --- | --- |

H.

mivel szorosabb együttműködésre van szükség a Tanács, a Bizottság és a tagállamok között nem csupán a megelőző intézkedések terén, hanem a katasztrófák valamennyi szakasza tekintetében, egészen a helyreállítás utolsó szakaszáig, szoros együttműködésben a Parlamenttel;

| I. | mivel a mostani katasztrófák gyakran határokon átnyúló jellegűek, valamint többoldalú és összehangolt válaszlépéseket tesznek szükségessé; figyelembe véve egyúttal a természeti katasztrófák regionális gazdaságokra, a termelő tevékenységekre és az idegenforgalomra gyakorolt káros gazdasági és társadalmi hatásait; |
| --- | --- |

I.

mivel a mostani katasztrófák gyakran határokon átnyúló jellegűek, valamint többoldalú és összehangolt válaszlépéseket tesznek szükségessé; figyelembe véve egyúttal a természeti katasztrófák regionális gazdaságokra, a termelő tevékenységekre és az idegenforgalomra gyakorolt káros gazdasági és társadalmi hatásait;

| J. | mivel a világban egyre gyakoribbak és súlyosabbak a természeti katasztrófák, és ezek a legszegényebb emberekre nézve járnak a legsúlyosabb következményekkel, az uniós szereplőknek közösen kell munkálkodniuk annak érdekében, hogy valóban az áldozatokhoz jusson el a humanitárius segítség, és ezáltal csökkenjen azok kiszolgáltatottsága; |
| --- | --- |

J.

mivel a világban egyre gyakoribbak és súlyosabbak a természeti katasztrófák, és ezek a legszegényebb emberekre nézve járnak a legsúlyosabb következményekkel, az uniós szereplőknek közösen kell munkálkodniuk annak érdekében, hogy valóban az áldozatokhoz jusson el a humanitárius segítség, és ezáltal csökkenjen azok kiszolgáltatottsága;

| K. | mivel a közös riasztójelzések és protokollok hiánya szintén aggodalomra ad okot, a polgárok uniós és harmadik országbeli egyre növekvő mobilitását figyelembe véve; |
| --- | --- |

K.

mivel a közös riasztójelzések és protokollok hiánya szintén aggodalomra ad okot, a polgárok uniós és harmadik országbeli egyre növekvő mobilitását figyelembe véve;

| L. | mivel az EU-nak el kell ismernie a földközi-tengeri szárazságok és tüzek formájában jelentkező természeti katasztrófák különleges jellegét, és ennek megfelelően kell átalakítania megelőzési, kutatási, kockázatkezelési, polgári védelmi és szolidaritási eszközeit; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-nak el kell ismernie a földközi-tengeri szárazságok és tüzek formájában jelentkező természeti katasztrófák különleges jellegét, és ennek megfelelően kell átalakítania megelőzési, kutatási, kockázatkezelési, polgári védelmi és szolidaritási eszközeit;

| 1. | üdvözli a Bizottságnak az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről szóló fenti közleményét, valamint az uniós katasztrófaelhárítás nagyobb koherenciájára, hatékonyságára és láthatóságára irányuló átfogó célkitűzést, |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottságnak az Unió katasztrófa-elhárítási képességének megerősítéséről szóló fenti közleményét, valamint az uniós katasztrófaelhárítás nagyobb koherenciájára, hatékonyságára és láthatóságára irányuló átfogó célkitűzést,

| 2. | úgy véli, hogy a katasztrófamegelőzési és -elhárítási képességének megerősítése kiemelt prioritású politika az Unió számára, valamint hogy e célkitűzés elérése érdekében valamennyi eszközt mozgósítani kell, különös tekintettel az elmúlt évek súlyos áradásaira; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a katasztrófamegelőzési és -elhárítási képességének megerősítése kiemelt prioritású politika az Unió számára, valamint hogy e célkitűzés elérése érdekében valamennyi eszközt mozgósítani kell, különös tekintettel az elmúlt évek súlyos áradásaira;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EU-n belül vagy harmadik országokban bekövetkező természeti és ember által okozott katasztrófák tekintetében a Bizottság megközelítésének teljesen koherensnek kell lennie, és igazodnia kell „Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című közleményéhez (COM(2008)0030), illetve az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló javaslatához; kiemeli, hogy az éghajlatváltozás alapvető tényező a természeti katasztrófák növekvő gyakorisága és súlyosbodása tekintetében, és hogy a környezetvédelmi politikának és az éghajlatváltozással kapcsolatos jogalkotásnak az Unió katasztrófa-elhárítási képességének pilléreit kell alkotniuk az embereket, az infrastruktúrát és a környezetet sújtó további károk elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EU-n belül vagy harmadik országokban bekövetkező természeti és ember által okozott katasztrófák tekintetében a Bizottság megközelítésének teljesen koherensnek kell lennie, és igazodnia kell „Az éghajlatváltozásból származó lehetőségek Európa számára” című közleményéhez (COM(2008)0030), illetve az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló javaslatához; kiemeli, hogy az éghajlatváltozás alapvető tényező a természeti katasztrófák növekvő gyakorisága és súlyosbodása tekintetében, és hogy a környezetvédelmi politikának és az éghajlatváltozással kapcsolatos jogalkotásnak az Unió katasztrófa-elhárítási képességének pilléreit kell alkotniuk az embereket, az infrastruktúrát és a környezetet sújtó további károk elkerülése érdekében;

| 4. | úgy véli, hogy a különböző politikai területek és intézmények közötti helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten megvalósuló összhang és koordináció vezet a hatékonyabb, integrált és látható uniós katasztrófaelhárításhoz; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a különböző politikai területek és intézmények közötti helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten megvalósuló összhang és koordináció vezet a hatékonyabb, integrált és látható uniós katasztrófaelhárításhoz;

| 5. | úgy véli, hogy a katasztrófamegelőzési és -elhárítási kapacitás növelése céljából folytatott együttműködés a tagjelölt és potenciális tagjelölt államokkal, illetve a regionális együttműködés támogatása az EU és az érintett államok közös érdeke, ezért mindezt oly módon kell fejleszteni és megerősíteni, hogy egyúttal biztosítani lehessen a kiegészítő jelleget, valamint el lehessen kerülni a létező kétoldalú, regionális és nemzetközi kezdeményezések megkettőzését; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a katasztrófamegelőzési és -elhárítási kapacitás növelése céljából folytatott együttműködés a tagjelölt és potenciális tagjelölt államokkal, illetve a regionális együttműködés támogatása az EU és az érintett államok közös érdeke, ezért mindezt oly módon kell fejleszteni és megerősíteni, hogy egyúttal biztosítani lehessen a kiegészítő jelleget, valamint el lehessen kerülni a létező kétoldalú, regionális és nemzetközi kezdeményezések megkettőzését;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a katasztrófa-forgatókönyveket, a szükséges és rendelkezésre álló kapacitásokat és az azonosított hiányosságok pótlására irányuló különböző lehetőségek hatásait tartalmazó tudásbázis kialakítását célzó, Bizottság által tervezett munka nem használható fel az emberek, vagyontárgyak és a környezet katasztrófák elleni védelmére irányuló fontos javaslatok elhalasztására; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a katasztrófa-forgatókönyveket, a szükséges és rendelkezésre álló kapacitásokat és az azonosított hiányosságok pótlására irányuló különböző lehetőségek hatásait tartalmazó tudásbázis kialakítását célzó, Bizottság által tervezett munka nem használható fel az emberek, vagyontárgyak és a környezet katasztrófák elleni védelmére irányuló fontos javaslatok elhalasztására;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság megközelítésének ki kell terjednie a katasztrófák valamennyi szakaszára, a megelőzéstől a helyreállításig, valamint a természeti katasztrófákra – beleértve szélsőséges aszályokat – és az ember okozta katasztrófákra az unión belül és a harmadik országokban, továbbá hogy további munkára van szükség a Bizottság fenti közleményében szereplő területeken; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság megközelítésének ki kell terjednie a katasztrófák valamennyi szakaszára, a megelőzéstől a helyreállításig, valamint a természeti katasztrófákra – beleértve szélsőséges aszályokat – és az ember okozta katasztrófákra az unión belül és a harmadik országokban, továbbá hogy további munkára van szükség a Bizottság fenti közleményében szereplő területeken;

| 8. | üdvözli a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtására vonatkozó azon cselekvési terv Bizottság általi bemutatását, mely fontos hozzájárulás a hatékony, megfelelően összehangolt és megerősített európai humanitárius segítségnyújtáshoz; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtására vonatkozó azon cselekvési terv Bizottság általi bemutatását, mely fontos hozzájárulás a hatékony, megfelelően összehangolt és megerősített európai humanitárius segítségnyújtáshoz;

| 9. | kiemeli a globális reagálási kapacitás erősítésének fontosságát és ezért elismeri a kulcsfontosságú humanitárius szereplők – mint az ENSZ, a Vöröskereszt és a nem kormányzati szervezetek – szerepét harmadik országok katasztrófa sújtotta területein; |
| --- | --- |

9.

kiemeli a globális reagálási kapacitás erősítésének fontosságát és ezért elismeri a kulcsfontosságú humanitárius szereplők – mint az ENSZ, a Vöröskereszt és a nem kormányzati szervezetek – szerepét harmadik országok katasztrófa sújtotta területein;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a polgári védelmi erőforrásoknak és katonai eszközöknek harmadik országokban humanitárius helyzetekre való válaszként történő felhasználásának összhangban kell lennie a meglévő nemzetközi iránymutatásokkal – mint az oslói és MCDA iránymutatások –, különös tekintettel a semlegesség, az emberségesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveinek való megfelelés biztosítására; kiemeli, hogy humanitárius válság esetén a polgári védelmi erőforrások felhasználásának a szükségletekhez kell igazodnia, ki kell egészítenie a humanitárius segítségnyújtást és koherensnek kell lennie azzal; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a polgári védelmi erőforrásoknak és katonai eszközöknek harmadik országokban humanitárius helyzetekre való válaszként történő felhasználásának összhangban kell lennie a meglévő nemzetközi iránymutatásokkal – mint az oslói és MCDA iránymutatások –, különös tekintettel a semlegesség, az emberségesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveinek való megfelelés biztosítására; kiemeli, hogy humanitárius válság esetén a polgári védelmi erőforrások felhasználásának a szükségletekhez kell igazodnia, ki kell egészítenie a humanitárius segítségnyújtást és koherensnek kell lennie azzal;

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szélsőséges eseményekre történő felkészülés érdekében ne csak a kockázatalapú megközelítéseket vegyék figyelembe, hanem a megfelelő tervezés és kockázatcsökkentő intézkedések kellő időben történő meghozatala révén uniós politika szintjén foglalkozzanak a sebezhetőség csökkentésének különböző módjaival is, és szükség esetén kellően vegyék figyelembe a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos politikákat és jogalkotást; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szélsőséges eseményekre történő felkészülés érdekében ne csak a kockázatalapú megközelítéseket vegyék figyelembe, hanem a megfelelő tervezés és kockázatcsökkentő intézkedések kellő időben történő meghozatala révén uniós politika szintjén foglalkozzanak a sebezhetőség csökkentésének különböző módjaival is, és szükség esetén kellően vegyék figyelembe a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos politikákat és jogalkotást;

| 12. | ismételten hangsúlyozza, hogy a harmadik országoknak nyújtott közösségi humanitárius segélyek és polgári védelmi támogatás egyetlen célja az emberi szenvedés megelőzése és enyhítése, és ennek minden esetben kizárólag az áldozatok szükségletein kell alapulnia, összhangban a semlegesség, a pártatlanság és a diszkriminációmentesség alapvető humanitárius elveivel; |
| --- | --- |

12.

ismételten hangsúlyozza, hogy a harmadik országoknak nyújtott közösségi humanitárius segélyek és polgári védelmi támogatás egyetlen célja az emberi szenvedés megelőzése és enyhítése, és ennek minden esetben kizárólag az áldozatok szükségletein kell alapulnia, összhangban a semlegesség, a pártatlanság és a diszkriminációmentesség alapvető humanitárius elveivel;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2008 végéig sürgősséggel nyújtson be javaslatokat az Unión belüli katasztrófamegelőzés tekintetében és terjesszen elő uniós stratégiát a katasztrófakockázatok fejlődő országokban történő csökkentésére; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2008 végéig sürgősséggel nyújtson be javaslatokat az Unión belüli katasztrófamegelőzés tekintetében és terjesszen elő uniós stratégiát a katasztrófakockázatok fejlődő országokban történő csökkentésére;

| 14. | emlékeztet arra, hogy az EU támogatja a humanitárius műveletek keretében helyi szinten végzett felkészülési tevékenységeket, és belefoglalja fejlesztési politikájába a katasztrófák kockázatának csökkentését; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy az EU támogatja a humanitárius műveletek keretében helyi szinten végzett felkészülési tevékenységeket, és belefoglalja fejlesztési politikájába a katasztrófák kockázatának csökkentését;

| 15. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy Michel Barnier korábbi biztosnak az európai polgári védelmi erő létrehozására tett javaslata továbbra is csak papíron létezik, és felhívja a figyelmet e tekintetben a gyorsreagálású képességek tagállami polgári védelmi modulok alapján történő kidolgozásának szükségességére az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülése által adott megbízatásnak megfelelően, és felhívja a Bizottságot, hogy e célból dolgozzon ki konkrét javaslatot; |
| --- | --- |

15.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy Michel Barnier korábbi biztosnak az európai polgári védelmi erő létrehozására tett javaslata továbbra is csak papíron létezik, és felhívja a figyelmet e tekintetben a gyorsreagálású képességek tagállami polgári védelmi modulok alapján történő kidolgozásának szükségességére az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülése által adott megbízatásnak megfelelően, és felhívja a Bizottságot, hogy e célból dolgozzon ki konkrét javaslatot;

| 16. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy úgy tűnik, a Tanács a EU Szolidaritási Alapjáról (EUSF) szóló új rendelet elfogadása ellen foglalt állást, annak ellenére, hogy a Parlament erősen támogatja a meglévő eszköz felülvizsgálatát; emlékezteti a Tanácsot, hogy a Parlament az első olvasat során 2006 májusában elsöprő többséggel fogadta el álláspontját, és hogy a vonatkozó dosszié továbbvitelét a Tanács több mint két éve gátolja; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, miszerint az EUSF-ről szóló új rendelet, amely többek között csökkenti a Szolidaritási Alap mobilizációjának reakcióidejét, javítani fogja az Európai Unió helyzetét abban a tekintetben, hogy a természet vagy ember okozta katasztrófákra eredményesebben, rugalmasabban és rövidebb időn belül reagáljon; nyomatékosan sürgeti az Európai Tanácsot, hogy ne vesse el ezt a rendeletet, és kérje az EU Szolidaritási Alapjának azonnali felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

16.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy úgy tűnik, a Tanács a EU Szolidaritási Alapjáról (EUSF) szóló új rendelet elfogadása ellen foglalt állást, annak ellenére, hogy a Parlament erősen támogatja a meglévő eszköz felülvizsgálatát; emlékezteti a Tanácsot, hogy a Parlament az első olvasat során 2006 májusában elsöprő többséggel fogadta el álláspontját, és hogy a vonatkozó dosszié továbbvitelét a Tanács több mint két éve gátolja; ismételten hangot ad azon meggyőződésének, miszerint az EUSF-ről szóló új rendelet, amely többek között csökkenti a Szolidaritási Alap mobilizációjának reakcióidejét, javítani fogja az Európai Unió helyzetét abban a tekintetben, hogy a természet vagy ember okozta katasztrófákra eredményesebben, rugalmasabban és rövidebb időn belül reagáljon; nyomatékosan sürgeti az Európai Tanácsot, hogy ne vesse el ezt a rendeletet, és kérje az EU Szolidaritási Alapjának azonnali felülvizsgálatát;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén a lehető legrugalmasabban és haladéktalanul mozgósítsa a jelenlegi EUSF-et; úgy véli, hogy természeti katasztrófák esetén rendkívül fontos, hogy az EU Szolidaritási Alapból származó szükséges forrásokat azonnal rendelkezésre bocsássák az áldozatok és közvetlen családtagjaik szenvedésének enyhítése és szükségleteinek kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén a lehető legrugalmasabban és haladéktalanul mozgósítsa a jelenlegi EUSF-et; úgy véli, hogy természeti katasztrófák esetén rendkívül fontos, hogy az EU Szolidaritási Alapból származó szükséges forrásokat azonnal rendelkezésre bocsássák az áldozatok és közvetlen családtagjaik szenvedésének enyhítése és szükségleteinek kielégítése érdekében;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen több, az erdőtüzek megelőzésére és leküzdésének módszereire és eszközeire vonatkozó kutatást, illetve vizsgálja felül a tervezést és a földhasználatot; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek határozott lépéseket az erdővédelemre irányuló jogalkotási keretük javítása és végrehajtása érdekében, valamint hogy tartózkodjanak az értékesítési, újraosztályozási és privatizációs tevékenységektől, ezáltal korlátozva a beavatkozást és a spekulációt; úgy véli, valamennyi rendelkezésre álló uniós szakértelmet – ideértve a műholdas rendszereket is – fel kell használni erre a célra; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen több, az erdőtüzek megelőzésére és leküzdésének módszereire és eszközeire vonatkozó kutatást, illetve vizsgálja felül a tervezést és a földhasználatot; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek határozott lépéseket az erdővédelemre irányuló jogalkotási keretük javítása és végrehajtása érdekében, valamint hogy tartózkodjanak az értékesítési, újraosztályozási és privatizációs tevékenységektől, ezáltal korlátozva a beavatkozást és a spekulációt; úgy véli, valamennyi rendelkezésre álló uniós szakértelmet – ideértve a műholdas rendszereket is – fel kell használni erre a célra;

| 19. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogilag kötelező érvényű jogszabálycsomagot (pl. keretirányelvet), amelynek célja a katasztrófamegelőzéssel és -elhárítással kapcsolatos jelenlegi uniós szabályozás, politikák és programok hiányosságainak pótlása; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogilag kötelező érvényű jogszabálycsomagot (pl. keretirányelvet), amelynek célja a katasztrófamegelőzéssel és -elhárítással kapcsolatos jelenlegi uniós szabályozás, politikák és programok hiányosságainak pótlása;

| 20. | javasolja, hogy egy ilyen átfogó keret a megelőzés tekintetében három pillérre épüljön, amelynek célja a megelőzés fokozása a jelenlegi uniós mechanizmusokban és tagállami megközelítésekben, egy új keretmegközelítés kidolgozása a katasztrófamegelőzés területén, valamint a megelőzéssel kapcsolatos ismeretek és technológiák továbbfejlesztése uniós kutatások és fejlesztési programok révén; |
| --- | --- |

20.

javasolja, hogy egy ilyen átfogó keret a megelőzés tekintetében három pillérre épüljön, amelynek célja a megelőzés fokozása a jelenlegi uniós mechanizmusokban és tagállami megközelítésekben, egy új keretmegközelítés kidolgozása a katasztrófamegelőzés területén, valamint a megelőzéssel kapcsolatos ismeretek és technológiák továbbfejlesztése uniós kutatások és fejlesztési programok révén;

| 21. | javasolja, hogy az átfogó uniós reagálási kapacitás megerősítésére irányuló javaslatok tartalmazzák olyan kulcsfontosságú erőforrások létrehozását, amelyek európai polgári védelmi műveletekben bármikor garantáltan felhasználhatók; úgy gondolja, hogy ennek elsősorban nemzeti kapacitásokon kell alapulnia és szükség esetén más felekkel kötött megállapodásokat is tartalmaznia kell; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy az átfogó uniós reagálási kapacitás megerősítésére irányuló javaslatok tartalmazzák olyan kulcsfontosságú erőforrások létrehozását, amelyek európai polgári védelmi műveletekben bármikor garantáltan felhasználhatók; úgy gondolja, hogy ennek elsősorban nemzeti kapacitásokon kell alapulnia és szükség esetén más felekkel kötött megállapodásokat is tartalmaznia kell;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető legnagyobb mértékben használja ki az erdőtüzekről szóló 2008-as kísérleti projekt és a gyorsreagálású képességekre vonatkozó előkészítő intézkedések lehetőségeit a tagállamokkal és egyéb felekkel folytatott műveleti lehetőségek kipróbálása érdekében, amelyek révén a reagálási képességek mindenkor rendelkezésre állnak az európai polgári védelmi műveletek számára, és úgy véli, hogy mindez fontos tapasztalatot jelent majd a jövőbeli jogalkotási javaslatokhoz; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető legnagyobb mértékben használja ki az erdőtüzekről szóló 2008-as kísérleti projekt és a gyorsreagálású képességekre vonatkozó előkészítő intézkedések lehetőségeit a tagállamokkal és egyéb felekkel folytatott műveleti lehetőségek kipróbálása érdekében, amelyek révén a reagálási képességek mindenkor rendelkezésre állnak az európai polgári védelmi műveletek számára, és úgy véli, hogy mindez fontos tapasztalatot jelent majd a jövőbeli jogalkotási javaslatokhoz;

| 23. | támogatja azokat a tevékenységeket, amelyek a tagállamok polgári védelmi felkészültségének fokozására irányulnak, különösen a szakértők és a legjobb gyakorlatok cseréje, valamint a gyakorlatokra és a felkészültségre vonatkozó projektek révén; |
| --- | --- |

23.

támogatja azokat a tevékenységeket, amelyek a tagállamok polgári védelmi felkészültségének fokozására irányulnak, különösen a szakértők és a legjobb gyakorlatok cseréje, valamint a gyakorlatokra és a felkészültségre vonatkozó projektek révén;

| 24. | megismétli az európai természeti katasztrófákról (tüzekről, aszályokról és áradásokról) szóló, 2006. május 18-án elfogadott állásfoglalásában (3) a Bizottsághoz intézett felhívását, amelyben kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő a tüzek megelőzéséről és kezeléséről, a rendszeres adatgyűjtésről, térképek készítéséről és a kockázatos területek azonosításáról, tűzzel kapcsolatos kockázatkezelési tervek készítéséről, a tagállamok által biztosított források és rendelkezésre álló eszközök azonosításáról, a különböző jogrendszerek összehangolásáról, a személyzet képzésének minimális követelményeiről, valamint a környezetvédelmi felelősség és bírságok meghatározásáról rendelkező irányelvet; |
| --- | --- |

24.

megismétli az európai természeti katasztrófákról (tüzekről, aszályokról és áradásokról) szóló, 2006. május 18-án elfogadott állásfoglalásában (3) a Bizottsághoz intézett felhívását, amelyben kéri, hogy a Bizottság terjesszen elő a tüzek megelőzéséről és kezeléséről, a rendszeres adatgyűjtésről, térképek készítéséről és a kockázatos területek azonosításáról, tűzzel kapcsolatos kockázatkezelési tervek készítéséről, a tagállamok által biztosított források és rendelkezésre álló eszközök azonosításáról, a különböző jogrendszerek összehangolásáról, a személyzet képzésének minimális követelményeiről, valamint a környezetvédelmi felelősség és bírságok meghatározásáról rendelkező irányelvet;

| 25. | sürgeti a Tanácsot, hogy további késedelem nélkül határozzon az EU Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló javasolt rendeletről a kritériumok és a támogatható események – többek között aszályok – jobb meghatározása érdekében, ami lehetővé tenné a hatékonyabb, rugalmasabb és gyorsabb reagálást a természeti katasztrófák által okozott károkra, szem előtt tartva azt is, hogy a Parlament már 2006 májusában elfogadta állásfoglalását; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a Tanácsot, hogy további késedelem nélkül határozzon az EU Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló javasolt rendeletről a kritériumok és a támogatható események – többek között aszályok – jobb meghatározása érdekében, ami lehetővé tenné a hatékonyabb, rugalmasabb és gyorsabb reagálást a természeti katasztrófák által okozott károkra, szem előtt tartva azt is, hogy a Parlament már 2006 májusában elfogadta állásfoglalását;

| 26. | úgy véli, hogy a megelőzésnek és a katasztrófakockázatok csökkentésének a strukturális és a kohéziós alapok programjaiba történő szükséges integrációja érdekében a jelenlegi iránymutatások megerősítésére, és újabb iránymutatások kidolgozására van szükség; felhívja a figyelmet különösen a közösségi pénzügyi eszközökhöz történő hozzájárulás feltételességére és felszólít a közösségi támogatás visszafizetésére nem megfelelő felhasználás – mint például az erdők újratelepítésére vonatkozó tervek és/vagy egyéb kötelező feltételek nem-teljesítése – esetén, ezen kívül felszólít a közösségi programokból finanszírozásra kerülő, megelőzésre irányuló tudatosságnövelő és felvilágosító intézkedések alkalmazására; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a megelőzésnek és a katasztrófakockázatok csökkentésének a strukturális és a kohéziós alapok programjaiba történő szükséges integrációja érdekében a jelenlegi iránymutatások megerősítésére, és újabb iránymutatások kidolgozására van szükség; felhívja a figyelmet különösen a közösségi pénzügyi eszközökhöz történő hozzájárulás feltételességére és felszólít a közösségi támogatás visszafizetésére nem megfelelő felhasználás – mint például az erdők újratelepítésére vonatkozó tervek és/vagy egyéb kötelező feltételek nem-teljesítése – esetén, ezen kívül felszólít a közösségi programokból finanszírozásra kerülő, megelőzésre irányuló tudatosságnövelő és felvilágosító intézkedések alkalmazására;

| 27. | szeretné, ha a Bizottság javaslatai – amelyek az Unió katasztrófa-elhárítási képességét kívánják megerősíteni – támaszkodnának a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek földrajzi elhelyezkedéséből eredő szaktudásra; |
| --- | --- |

27.

szeretné, ha a Bizottság javaslatai – amelyek az Unió katasztrófa-elhárítási képességét kívánják megerősíteni – támaszkodnának a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek földrajzi elhelyezkedéséből eredő szaktudásra;

| 28. | sürgeti a tagállamokat, és különösen a természeti katasztrófák által leginkább érintetteket, hogy törekedjenek a jelenlegi programozási időszakban (2007–2013) a strukturális alapok és más közösségi alapok keretében rendelkezésre álló támogatási lehetőségek optimális kihasználására, valamint, hogy szükség esetén elsőbbséget élvező intézkedésekként foglaljanak bele a vonatkozó operatív programokba megelőzési tevékenységeket és projekteket; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a tagállamokat, és különösen a természeti katasztrófák által leginkább érintetteket, hogy törekedjenek a jelenlegi programozási időszakban (2007–2013) a strukturális alapok és más közösségi alapok keretében rendelkezésre álló támogatási lehetőségek optimális kihasználására, valamint, hogy szükség esetén elsőbbséget élvező intézkedésekként foglaljanak bele a vonatkozó operatív programokba megelőzési tevékenységeket és projekteket;

| 29. | úgy véli, hogy az EU Szolidaritási Alapja mobilizálásához szükséges eljárásokat felül kell vizsgálni a támogatás kifizetésének felgyorsítása érdekében; úgy véli, hogy e célból egy, a közvetlen kár kezdeti felbecslésén alapuló előlegfizetési rendszert lehetne kifejleszteni, melyben a további kifizetések a teljes közvetlen kár végső kiszámításától és a katasztrófa miatt hozott megelőzési intézkedések meglétének bizonyításától függnek. |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az EU Szolidaritási Alapja mobilizálásához szükséges eljárásokat felül kell vizsgálni a támogatás kifizetésének felgyorsítása érdekében; úgy véli, hogy e célból egy, a közvetlen kár kezdeti felbecslésén alapuló előlegfizetési rendszert lehetne kifejleszteni, melyben a további kifizetések a teljes közvetlen kár végső kiszámításától és a katasztrófa miatt hozott megelőzési intézkedések meglétének bizonyításától függnek.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a Megfigyelési és Tájékoztatási Központ (MIC) szükséges emberi és anyagi forrásokkal történő sürgős megerősítésére van szükség annak érdekében, hogy képes legyen aktívan támogatni a tagállamok által a mechanizmus keretében indított műveleteket; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a Megfigyelési és Tájékoztatási Központ (MIC) szükséges emberi és anyagi forrásokkal történő sürgős megerősítésére van szükség annak érdekében, hogy képes legyen aktívan támogatni a tagállamok által a mechanizmus keretében indított műveleteket;

| 31. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a katasztrófaelhárítás valamennyi szakaszát lefedő, fenntartható európai katasztrófareagálási képzési hálózat létrehozásával kapcsolatos lehetőségek széles körét, és a lehető leghamarabb nyújtson be javaslatot e struktúrára vonatkozóan; ezenkívül szorgalmazza a polgári védelmi szolgálatok felkészültségének és a különböző tagállamokból származó csapatok és modulok együttműködési kapacitásának további javítását; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a katasztrófaelhárítás valamennyi szakaszát lefedő, fenntartható európai katasztrófareagálási képzési hálózat létrehozásával kapcsolatos lehetőségek széles körét, és a lehető leghamarabb nyújtson be javaslatot e struktúrára vonatkozóan; ezenkívül szorgalmazza a polgári védelmi szolgálatok felkészültségének és a különböző tagállamokból származó csapatok és modulok együttműködési kapacitásának további javítását;

| 32. | emlékeztet a korai előrejelző rendszerek EU-ban történő kidolgozásáról és felállításáról, valamint egy korai szökőár-előrejelző rendszernek az Atlanti-óceán északkeleti térségében és a mediterrán térségben történő létrehozásáról szóló 2007. decemberi tanácsi következtetésekre, és ismételten hangot ad azon álláspontjának, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak kell kezdeményezéseket tenniük a katasztrófák korai előrejelzésére és a riasztásra szolgáló rendszerek javítását illetően; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet a korai előrejelző rendszerek EU-ban történő kidolgozásáról és felállításáról, valamint egy korai szökőár-előrejelző rendszernek az Atlanti-óceán északkeleti térségében és a mediterrán térségben történő létrehozásáról szóló 2007. decemberi tanácsi következtetésekre, és ismételten hangot ad azon álláspontjának, hogy a tagállamoknak és a Bizottságnak kell kezdeményezéseket tenniük a katasztrófák korai előrejelzésére és a riasztásra szolgáló rendszerek javítását illetően;

| 33. | kéri a Bizottságot, hogy a 2008–2009-es költségvetési felülvizsgálatra irányuló javaslatába vegye fel a katasztrófamegelőzés, -készültség, -elhárítás és -helyreállítás megfelelő uniós finanszírozásának kérdését; |
| --- | --- |

33.

kéri a Bizottságot, hogy a 2008–2009-es költségvetési felülvizsgálatra irányuló javaslatába vegye fel a katasztrófamegelőzés, -készültség, -elhárítás és -helyreállítás megfelelő uniós finanszírozásának kérdését;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy szavatolja az egységes európai segélyhívó szám (112) hatékony működését; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy szavatolja az egységes európai segélyhívó szám (112) hatékony működését;

| 35. | sürgeti a földközi-tengeri vidék természeti katasztrófái – például a szárazság és az erdőtüzek – egyedi jellegének közösségi szintű elismerését, és következésképpen a megelőzés, a felderítés, a válságkezelés, a polgári védelem és a szolidaritás terén olyan közösségi eszközök kidolgozását, amelyek az egyes tagállamok szintjén a lehető legjobb választ kínálják e katasztrófákra; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a földközi-tengeri vidék természeti katasztrófái – például a szárazság és az erdőtüzek – egyedi jellegének közösségi szintű elismerését, és következésképpen a megelőzés, a felderítés, a válságkezelés, a polgári védelem és a szolidaritás terén olyan közösségi eszközök kidolgozását, amelyek az egyes tagállamok szintjén a lehető legjobb választ kínálják e katasztrófákra;

| 36. | sürgeti annak elismerését, hogy a megelőző intézkedések tekintetében nagyobb közösségi támogatás szükséges; |
| --- | --- |

36.

sürgeti annak elismerését, hogy a megelőző intézkedések tekintetében nagyobb közösségi támogatás szükséges;

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 297. E., 2006.12.7., 331. o.

(2)  HL C 25., 2008.1.30., 1. o.

(3)  HL C 297. E, 2006.12.7., 375 o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/20

---

2008. június 19., csütörtökA vámunió negyvenedik évfordulója

P6_TA(2008)0305

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a vámunió negyvenedik évfordulójáról

2009/C 286 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a Közösségi Vámkódex (Korszerűsített Vámkódex) létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) elfogadására,

tekintettel a papírmentes vámkezelési és kereskedelmi környezetről szóló 2008. január 15-i 70/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

tekintettel egy közösségi vámügyi cselekvési program létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 624/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3) (Vám 2013),

tekintettel a vámunió fejlődése érdekében követendő stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2008)0169),

tekintettel a kereskedelmi politika szolgálatában hatékony behozatali és kiviteli szabályokról és eljárásokról szóló, 2008. június 5-i állásfoglalására (4),

tekintettel a közösségi árutovábbítási rendszer vizsgálatára felállított vizsgálóbizottságának jelentésére (1996. január–1997. március),

tekintettel a vámügyi együttműködésről és kölcsönös jogsegélyről szóló, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött 1997. május 28-án aláírt megállapodásra (5),

tekintettel az Európai Közösségeknek a Vámigazgatások Világszervezetéhez történő csatlakozásáról és a tagságból eredő jogok és kötelezettségek ideiglenes gyakorlásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2007)0252),

tekintettel a Tanács 2008. május 14-i, a vámunióra fejlődési stratégiájára vonatkozó következtetéseire,

tekintettel a hamisítással és szerzői jogbitorlással szembeni fogyasztói viselkedésekről szóló, 2008. május 19-én közzé tett bizottsági jelentésre,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a vámunió 1968 óta lényeges szerepet játszik az egységes piac megőrzésében és fejlesztésében, állampolgárainak védelme mellett jólétet teremtve az Unión belüli és az Unióval folytatott jogszerű és versenyképes kereskedelem elősegítésével, |
| --- | --- |

A.

mivel a vámunió 1968 óta lényeges szerepet játszik az egységes piac megőrzésében és fejlesztésében, állampolgárainak védelme mellett jólétet teremtve az Unión belüli és az Unióval folytatott jogszerű és versenyképes kereskedelem elősegítésével,

| B. | mivel a vámunió léte azt jelenti, hogy a tagállamok közötti belső határokon és a harmadik országokból behozott árukra sem vetnek ki vámokat, valamint hogy a harmadik országból származó termékek származására vonatkozó közös szabályok vannak érvényben és a vámérték meghatározása is egységes; |
| --- | --- |

B.

mivel a vámunió léte azt jelenti, hogy a tagállamok közötti belső határokon és a harmadik országokból behozott árukra sem vetnek ki vámokat, valamint hogy a harmadik országból származó termékek származására vonatkozó közös szabályok vannak érvényben és a vámérték meghatározása is egységes;

| C. | mivel a közösségi jogot annak garantálására alakították ki, hogy ugyanazok a szabályok vonatkozzanak az Unióba behozott valamennyi termékre; |
| --- | --- |

C.

mivel a közösségi jogot annak garantálására alakították ki, hogy ugyanazok a szabályok vonatkozzanak az Unióba behozott valamennyi termékre;

| D. | mivel az Unió vámhatóságai kettős szerepet töltenek be, nevezetesen behozatali adót és vámot vetnek ki, valamint az Unió külső határain élő polgárok egészségének és biztonságának védelmezőjeként lépnek föl; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió vámhatóságai kettős szerepet töltenek be, nevezetesen behozatali adót és vámot vetnek ki, valamint az Unió külső határain élő polgárok egészségének és biztonságának védelmezőjeként lépnek föl;

| E. | mivel első vizsgálóbizottsága a vámügyeket helyezte vizsgálatának középpontjába, és az alábbi következtetéseket vonta le említett jelentésének 17.3.1. pontjában: „Annak érdekében, hogy a gazdaság szereplői és a nagy nyilvánosság számára biztosítható legyen a közösségi árutovábbítási rendszer megfelelő védelmébe vetett bizalom, a vizsgálóbizottság következtetése szerint a vámszervekre vonatkozó egységes uniós keretrendszer létrehozása hosszú távú uniós célkitűzés kell, hogy legyen”, |
| --- | --- |

E.

mivel első vizsgálóbizottsága a vámügyeket helyezte vizsgálatának középpontjába, és az alábbi következtetéseket vonta le említett jelentésének 17.3.1. pontjában: „Annak érdekében, hogy a gazdaság szereplői és a nagy nyilvánosság számára biztosítható legyen a közösségi árutovábbítási rendszer megfelelő védelmébe vetett bizalom, a vizsgálóbizottság következtetése szerint a vámszervekre vonatkozó egységes uniós keretrendszer létrehozása hosszú távú uniós célkitűzés kell, hogy legyen”,

| F. | mivel ugyan a globalizáció a nemzetközi kereskedelem óriási bővülését eredményezte, valamint újabb termelési és fogyasztási minták megjelenéséhez vezetett, mégis olyan újabb fenyegetéseket hozott magával, mint a globális terrorizmus, az éghajlatváltozás és az illegális kereskedelem; |
| --- | --- |

F.

mivel ugyan a globalizáció a nemzetközi kereskedelem óriási bővülését eredményezte, valamint újabb termelési és fogyasztási minták megjelenéséhez vezetett, mégis olyan újabb fenyegetéseket hozott magával, mint a globális terrorizmus, az éghajlatváltozás és az illegális kereskedelem;

| G. | mivel a megfelelési és az adminisztrációs költségek csökkentése kulcsfontosságú kérdéssé vált az Unió jól működő és hatékony igazgatásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

G.

mivel a megfelelési és az adminisztrációs költségek csökkentése kulcsfontosságú kérdéssé vált az Unió jól működő és hatékony igazgatásával kapcsolatban;

A vámunió fejlődése

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a vámunió 40 éve jelentős eredményeket képvisel, és az EU üzleti életének és polgárainak javára vált; |
| --- | --- |

1.

úgy ítéli meg, hogy a vámunió 40 éve jelentős eredményeket képvisel, és az EU üzleti életének és polgárainak javára vált;

| 2. | megerősíti, hogy a vámhatóságok, akik főként az Unió nemzetközi kereskedelmének felügyeletéért felelősek, azáltal járulnak hozzá a nyílt és tisztességes kereskedelem biztosításához, hogy létrehozzák a belső piac külső dimenzióját, a közös kereskedelempolitikát és más közös Uniós politikákat valósítanak meg, valamint garantálják az ellátási lánc egészének biztonságát; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a vámhatóságok, akik főként az Unió nemzetközi kereskedelmének felügyeletéért felelősek, azáltal járulnak hozzá a nyílt és tisztességes kereskedelem biztosításához, hogy létrehozzák a belső piac külső dimenzióját, a közös kereskedelempolitikát és más közös Uniós politikákat valósítanak meg, valamint garantálják az ellátási lánc egészének biztonságát;

| 3. | elismeri, hogy a vámhatóságok által hozott intézkedések célja az Unió és tagállamai pénzügyi érdekeinek védelme, valamint az EU védelme a tisztességtelen és jogellenes kereskedelmi gyakorlatokkal szemben; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy a vámhatóságok által hozott intézkedések célja az Unió és tagállamai pénzügyi érdekeinek védelme, valamint az EU védelme a tisztességtelen és jogellenes kereskedelmi gyakorlatokkal szemben;

| 4. | elismeri ugyanakkor, hogy az intézkedések célja, hogy a környezet védelme mellett garantálják az Uniónak és lakosainak biztonságát és védelmét, valamint fenntartsák a megfelelő egyensúlyt a vámellenőrzések végrehajtásának szükségessége és az európai versenyképesség javítását célzó jogszerű kereskedelem megkönnyítése között; |
| --- | --- |

4.

elismeri ugyanakkor, hogy az intézkedések célja, hogy a környezet védelme mellett garantálják az Uniónak és lakosainak biztonságát és védelmét, valamint fenntartsák a megfelelő egyensúlyt a vámellenőrzések végrehajtásának szükségessége és az európai versenyképesség javítását célzó jogszerű kereskedelem megkönnyítése között;

| 5. | ezzel kapcsolatban gratulál a vámtisztviselőknek a hamisítás elleni küzdelem során végzett eredményes munkájukért, ami 2007-ben 43 000 regisztrált esetben összesen 79 millió darab hamisított és kalózáru elkobzását eredményezte; a hamisított termékek elkobzásának exponenciális növekedésére való tekintettel támogatja a hamisítás és a termékkalózkodás elleni küzdelemre irányuló gyakorlati vámügyi eljárásokat, így a Bizottságon belül és a tagállamokban e kérdésekre szakosodott vámtisztviselők számának növelését, valamint a Termékhamisítás Európai Megfigyelőközpontjának esetleges létrehozásával járó előnyök fontolóra vételét; |
| --- | --- |

5.

ezzel kapcsolatban gratulál a vámtisztviselőknek a hamisítás elleni küzdelem során végzett eredményes munkájukért, ami 2007-ben 43 000 regisztrált esetben összesen 79 millió darab hamisított és kalózáru elkobzását eredményezte; a hamisított termékek elkobzásának exponenciális növekedésére való tekintettel támogatja a hamisítás és a termékkalózkodás elleni küzdelemre irányuló gyakorlati vámügyi eljárásokat, így a Bizottságon belül és a tagállamokban e kérdésekre szakosodott vámtisztviselők számának növelését, valamint a Termékhamisítás Európai Megfigyelőközpontjának esetleges létrehozásával járó előnyök fontolóra vételét;

| 6. | üdvözli ezért az említett bizottsági közleményt, amely egyértelmű irány meghatározására törekszik a vámügyek vonatkozásában a 2013–2019-es időszakra; |
| --- | --- |

6.

üdvözli ezért az említett bizottsági közleményt, amely egyértelmű irány meghatározására törekszik a vámügyek vonatkozásában a 2013–2019-es időszakra;

| 7. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió vámhatóságai mindig menjenek elébe az előttük álló kihívásoknak, valamint hogy a legkorszerűbb készségeket, technológiákat és módszereket fejlesszék ki és alkalmazzák a kereskedelem leghatékonyabb és legeredményesebb módon történő elősegítésére és ellenőrzésére; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió vámhatóságai mindig menjenek elébe az előttük álló kihívásoknak, valamint hogy a legkorszerűbb készségeket, technológiákat és módszereket fejlesszék ki és alkalmazzák a kereskedelem leghatékonyabb és legeredményesebb módon történő elősegítésére és ellenőrzésére;

| 8. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagjelölt országok igazodjanak a vámügyekkel kapcsolatos uniós normákhoz, és elismeri a Bizottság és a tagállamok által a tagjelölt országok számára biztosított technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagjelölt országok igazodjanak a vámügyekkel kapcsolatos uniós normákhoz, és elismeri a Bizottság és a tagállamok által a tagjelölt országok számára biztosított technikai segítségnyújtást;

Szorosabb együttműködés

| 9. | üdvözli a „Vám 2013” program keretében szervezett különböző szemináriumok főbb következtetéseit, nevezetesen a piac vámigazgatása és a felügyeleti hatóságai közötti együttműködési hálózat továbbfejlesztését, a kockázatkezelés tökéletesítését és az ellenőrzési együttműködéssel kapcsolatos tapasztalatok, ismeretek és bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a „Vám 2013” program keretében szervezett különböző szemináriumok főbb következtetéseit, nevezetesen a piac vámigazgatása és a felügyeleti hatóságai közötti együttműködési hálózat továbbfejlesztését, a kockázatkezelés tökéletesítését és az ellenőrzési együttműködéssel kapcsolatos tapasztalatok, ismeretek és bevált gyakorlatok cseréjét;

| 10. | úgy ítéli meg, hogy az együttműködés azért kulcsfontosságú, mert általa biztosítható az Unió számos leküzdendő veszéllyel szembesülő vámszerveinek hatékonysága; |
| --- | --- |

10.

úgy ítéli meg, hogy az együttműködés azért kulcsfontosságú, mert általa biztosítható az Unió számos leküzdendő veszéllyel szembesülő vámszerveinek hatékonysága;

| 11. | felkéri ezért a tagállamokat, hogy erősítsék meg a tagállamok vámhatóságai közötti, valamint a vámhivatalok és az egyéb kormányzati szervezetek, így például a termékbiztonságért felelős állatorvosi hatóságok és szervek közötti igazgatási együttműködést, annak biztosítására, hogy az EU külső határainak igazgatása közös felelősség legyen, valamint az uniós polgárok biztonságának és védelmének garantálása érdekében; |
| --- | --- |

11.

felkéri ezért a tagállamokat, hogy erősítsék meg a tagállamok vámhatóságai közötti, valamint a vámhivatalok és az egyéb kormányzati szervezetek, így például a termékbiztonságért felelős állatorvosi hatóságok és szervek közötti igazgatási együttműködést, annak biztosítására, hogy az EU külső határainak igazgatása közös felelősség legyen, valamint az uniós polgárok biztonságának és védelmének garantálása érdekében;

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza az együttműködését kereskedelmi partnereivel a vámügyi együttműködés meglévő és jövőbeli programjain keresztül, azzal a céllal, hogy egyszerűsítsék a kereskedelmet a megbízható kereskedők számára, valamint hogy garantálják az ellátási lánc biztonságát; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot, hogy fokozza az együttműködését kereskedelmi partnereivel a vámügyi együttműködés meglévő és jövőbeli programjain keresztül, azzal a céllal, hogy egyszerűsítsék a kereskedelmet a megbízható kereskedők számára, valamint hogy garantálják az ellátási lánc biztonságát;

| 13. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy valamennyi gazdasági szereplő képviseltesse magát a vámügyi bizottságban; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy valamennyi gazdasági szereplő képviseltesse magát a vámügyi bizottságban;

| 14. | támogatja különböző megállapodások megkötését az Európai Közösség és a világ minden részén működő főbb kereskedelmi partnerei között; |
| --- | --- |

14.

támogatja különböző megállapodások megkötését az Európai Közösség és a világ minden részén működő főbb kereskedelmi partnerei között;

| 15. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a nemzetközi együttműködést a nemzetközi szervezetek keretében (WTO és WCO), valamint a vámügyek területén a harmadik országokkal; kiemeli, hogy ennek célja a hatékonyabb vámellenőrzés elérése és a közösségi normák támogatása, lehetőséget nyújtva ugyanakkor arra, hogy a kereskedelem az Európai Unió és kereskedelmi partnerei javára szolgáljon; arra is rámutat, hogy ez lehetővé fogja tenni különösen a közös tevékenységek és kísérleti projektek létrehozását az Unió és a harmadik országok vámtisztviselői közötti helyszíni együttműködés megerősítésére; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a nemzetközi együttműködést a nemzetközi szervezetek keretében (WTO és WCO), valamint a vámügyek területén a harmadik országokkal; kiemeli, hogy ennek célja a hatékonyabb vámellenőrzés elérése és a közösségi normák támogatása, lehetőséget nyújtva ugyanakkor arra, hogy a kereskedelem az Európai Unió és kereskedelmi partnerei javára szolgáljon; arra is rámutat, hogy ez lehetővé fogja tenni különösen a közös tevékenységek és kísérleti projektek létrehozását az Unió és a harmadik országok vámtisztviselői közötti helyszíni együttműködés megerősítésére;

Biztonsági kérdések

| 16. | kéri a tagállamokat, hogy erősítsék a vámnak azt a szerepét, amelyet a hamis termékekben, különösen a hamisított gyógyszerekben és játékokban rejlő rendkívüli veszélyek elleni küzdelemben tölt be; |
| --- | --- |

16.

kéri a tagállamokat, hogy erősítsék a vámnak azt a szerepét, amelyet a hamis termékekben, különösen a hamisított gyógyszerekben és játékokban rejlő rendkívüli veszélyek elleni küzdelemben tölt be;

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy továbbra is ellenezze a tengeri teherszállításra használt valamennyi konténer külföldi kikötőkben történő átvilágításáról szóló egyesült államokbeli friss jogszabályt; rámutat arra, hogy nem bizonyított, hogy az Egyesült Államok ezen egyoldalú döntésére szükség volt, és hogy az gazdasági és biztonsági szempontból hatékony; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot, hogy továbbra is ellenezze a tengeri teherszállításra használt valamennyi konténer külföldi kikötőkben történő átvilágításáról szóló egyesült államokbeli friss jogszabályt; rámutat arra, hogy nem bizonyított, hogy az Egyesült Államok ezen egyoldalú döntésére szükség volt, és hogy az gazdasági és biztonsági szempontból hatékony;

| 18. | úgy véli, hogy az Európai Parlament és a Tanács 648/2005/EK rendelete (2005. április 13.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet módosításáról (6) („biztonsági módosítás”) megfelel az Egyesült Államok hatóságai elvárásainak, amelyek az európai biztonsági ellenőrzéssel kapcsolatosak; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az Európai Parlament és a Tanács 648/2005/EK rendelete (2005. április 13.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet módosításáról (6) („biztonsági módosítás”) megfelel az Egyesült Államok hatóságai elvárásainak, amelyek az európai biztonsági ellenőrzéssel kapcsolatosak;

A hatékonyság, az eredményesség és a belső piacra történő szállítás előmozdítása

| 19. | üdvözli azt a két kezdeményezést, amelyet a közösségi vámügy területén kívánnak létrehozni az elkövetkezendő tíz évben az uniós polgárok lehető legjobb kiszolgálására, nevezetesen a Parlament által már jóváhagyott, az elektronikus vámügyintézésre vonatkozó javaslatot, valamint az európai vámlaboratóriumi hálózat életre hívását az új uniós műszaki normák egységes értelmezése érdekében, továbbá támogatja az ebbe az irányba mutató valamennyi egyéb kezdeményezést; |
| --- | --- |

19.

üdvözli azt a két kezdeményezést, amelyet a közösségi vámügy területén kívánnak létrehozni az elkövetkezendő tíz évben az uniós polgárok lehető legjobb kiszolgálására, nevezetesen a Parlament által már jóváhagyott, az elektronikus vámügyintézésre vonatkozó javaslatot, valamint az európai vámlaboratóriumi hálózat életre hívását az új uniós műszaki normák egységes értelmezése érdekében, továbbá támogatja az ebbe az irányba mutató valamennyi egyéb kezdeményezést;

| 20. | elismeri, hogy ez a korszerűsítés lehetővé fogja tenni a veszélyes termékek elleni hathatósabb küzdelmet, valamint erősíteni fogja a fogyasztóvédelmet; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy ez a korszerűsítés lehetővé fogja tenni a veszélyes termékek elleni hathatósabb küzdelmet, valamint erősíteni fogja a fogyasztóvédelmet;

| 21. | kéri a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki új munkamódszereket és technológiákat összehangolt és egységes módszerek segítségével, és biztosítsák a vámjogszabályok koordinált és együttes végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy szigorúan felügyelje a vámjogszabályok egységes alkalmazását a tagállamokban, és erről tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

21.

kéri a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki új munkamódszereket és technológiákat összehangolt és egységes módszerek segítségével, és biztosítsák a vámjogszabályok koordinált és együttes végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy szigorúan felügyelje a vámjogszabályok egységes alkalmazását a tagállamokban, és erről tegyen jelentést a Parlamentnek;

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a vámhatóságok számára a megfelelő forrásokat és a (műszaki és emberi) beruházást ahhoz, hogy feladataikat elvégezhessék, az új papírmentes rendszereket bevezethessék, és hogy alkalmazottaikat kiképezhessék; |
| --- | --- |

22.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a vámhatóságok számára a megfelelő forrásokat és a (műszaki és emberi) beruházást ahhoz, hogy feladataikat elvégezhessék, az új papírmentes rendszereket bevezethessék, és hogy alkalmazottaikat kiképezhessék;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a vámhatóságok és az üzleti szféra közötti magas szintű együttműködésről a megfelelés fokozása és a bürokrácia mérséklése érdekében, különösen egy sokkal inkább kockázatkezelés-központú megközelítés alkalmazása és az „egyablakos ügyintézés/egymegállós ellenőrzés” kialakítása révén; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a vámhatóságok és az üzleti szféra közötti magas szintű együttműködésről a megfelelés fokozása és a bürokrácia mérséklése érdekében, különösen egy sokkal inkább kockázatkezelés-központú megközelítés alkalmazása és az „egyablakos ügyintézés/egymegállós ellenőrzés” kialakítása révén;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a kis- és középvállalkozások által tapasztalt problémáknak, elsősorban azáltal, hogy megkönnyíti azt a folyamatot, amellyel IT-rendszereiket a lehető legkevesebb költséggel hozzáigazíthatják a vámigazgatáséihoz, és egyszerűsíti az „engedélyezett gazdasági szereplő” státusz odaítélési folyamatát; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a kis- és középvállalkozások által tapasztalt problémáknak, elsősorban azáltal, hogy megkönnyíti azt a folyamatot, amellyel IT-rendszereiket a lehető legkevesebb költséggel hozzáigazíthatják a vámigazgatáséihoz, és egyszerűsíti az „engedélyezett gazdasági szereplő” státusz odaítélési folyamatát;

*

* *

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 145., 2008.6.4., 1. o.

(2)  HL L 23., 2008.1.26., 21. o.

(3)  HL L 154., 2007.6.14., 25. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0247.

(5)  HL L 222., 1997.8.12., 17. o.

(6)  HL L 117., 2005.5.4., 13. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/24

---

2008. június 19., csütörtökAz Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája felé

P6_TA(2008)0306

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája felé című közleményről (2008/2006(INI))

2009/C 286 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2007)0528),

tekintettel a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/55/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2007)0529),

tekintettel a Tanács európai energiapolitikájáról szóló, 2007. február 15-i következtetéseire (6271/2007),

tekintettel a Bizottság „Európai energiapolitika” című közleményére (COM(2007)0001),

tekintettel a Bizottság „Vizsgálat az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról” című közleményére (COM(2006)0851),

tekintettel a Bizottság „A földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeli lehetőségeiről – Végrehajtási jelentés” című belső munkadokumentumára (SEC(2006)1709), amely a Bizottság közleményének (COM(2006)0841) kísérő dokumentuma,

tekintettel a Bizottság „Európai Uniós energiapolitikai adatok” című belső munkadokumentumára (SEC(2007)0012),

tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2004. április 26-i 2004/67/EK tanácsi irányelvre (1),

tekintettel az európai energiaügyi szabályozó hatóságoknak a 2003. november 11-i 2003/796/EK bizottsági határozat 3. cikk (8) bekezdése szerint elkészített, a 2006. január 1–2006. december 31. időszakra vonatkozó, a villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportjának létrehozásáról szóló – az Európai Energiaipari Szabályozók Tanácsa (CEER) és a Villamosipari és Gázipari Szabályozók Európai Csoportja (ERGEG) valamennyi tagja, valamint az Európai Parlament, a Miniszterek Tanácsa és az Európai Bizottság számára írt – éves jelentésére (2),

tekintettel az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésének elnökségi következtetéseire az „Európai tanácsi cselekvési terv (2007–2009) – Európai energiapolitika” (7224/2007) Európai Tanács általi jóváhagyása tekintetében,

tekintettel „Az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája felé” című bizottsági közleményre (COM(2007)0386),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0202/2008),

| A. | mivel a társadalmi integráció, a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség, valamint a tudáshoz való méltányos hozzáférés a digitális korban olyan elvek, amelyek értelmében az Unió minden egyes polgára számára alapvető fontosságú, hogy az energiához megfizethető hozzáféréssel rendelkezzen; |
| --- | --- |

A.

mivel a társadalmi integráció, a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség, valamint a tudáshoz való méltányos hozzáférés a digitális korban olyan elvek, amelyek értelmében az Unió minden egyes polgára számára alapvető fontosságú, hogy az energiához megfizethető hozzáféréssel rendelkezzen;

| B. | mivel a fogyasztók – különösen az egyének és a kis- és középvállalkozások – korlátozott eszközökkel és lehetőségekkel rendelkeznek érdekeik hatékony képviseletéhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a fogyasztók – különösen az egyének és a kis- és középvállalkozások – korlátozott eszközökkel és lehetőségekkel rendelkeznek érdekeik hatékony képviseletéhez;

| C. | mivel a megfelelő energiaellátás a polgárok társadalmi és gazdasági életben való sikeres részvételének kulcsfontosságú alkotóeleme; |
| --- | --- |

C.

mivel a megfelelő energiaellátás a polgárok társadalmi és gazdasági életben való sikeres részvételének kulcsfontosságú alkotóeleme;

| D. | mivel az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája (a Charta) arra hívja fel és ösztönzi a kormányokat, az energetikai szabályozó hatóságokat és az összes szociális partner révén képviselt iparágat, hogy tegyenek konkrét lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az energiafogyasztók érdekeit figyelembe vegyék az EU szociális és környezeti elemekkel rendelkező, versenyképes energiapiacán; |
| --- | --- |

D.

mivel az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája (a Charta) arra hívja fel és ösztönzi a kormányokat, az energetikai szabályozó hatóságokat és az összes szociális partner révén képviselt iparágat, hogy tegyenek konkrét lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az energiafogyasztók érdekeit figyelembe vegyék az EU szociális és környezeti elemekkel rendelkező, versenyképes energiapiacán;

| E. | mivel a nem tökéletes versennyel jellemezhető piacokon, például az energetikai ágazatban a piaci mechanizmusok önmagukban nem mindig biztosítják a fogyasztók legjobb érdekeit, az energetikai ágazatra jellemző közszolgáltatási kötelezettségeken felül az általános fogyasztóvédelemmel is foglalkozni kell és meg kell erősíteni azt; |
| --- | --- |

E.

mivel a nem tökéletes versennyel jellemezhető piacokon, például az energetikai ágazatban a piaci mechanizmusok önmagukban nem mindig biztosítják a fogyasztók legjobb érdekeit, az energetikai ágazatra jellemző közszolgáltatási kötelezettségeken felül az általános fogyasztóvédelemmel is foglalkozni kell és meg kell erősíteni azt;

| F. | mivel a rendelkezésre álló adatok azt jelzik, hogy a tagállamok csak korlátozottan éltek a jól meghatározott közszolgáltatási kötelezettségekkel a védelemre szoruló fogyasztók érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel a rendelkezésre álló adatok azt jelzik, hogy a tagállamok csak korlátozottan éltek a jól meghatározott közszolgáltatási kötelezettségekkel a védelemre szoruló fogyasztók érdekében;

| G. | mivel nyomatékos hangsúlyt kell helyezni a nemzeti szabályozó hatóságok (NSZH) szerepére, amelyeknek minden köz- vagy magánérdektől függetlennek kell lenniük, és amelyek hatáskörének ki kell terjednie az energiapiacok ellenőrzésére – beleértve az árak és azok minden összetevőjének nyomon követését –, valamint szükség esetén a beavatkozásra és szankcionálásra, |
| --- | --- |

G.

mivel nyomatékos hangsúlyt kell helyezni a nemzeti szabályozó hatóságok (NSZH) szerepére, amelyeknek minden köz- vagy magánérdektől függetlennek kell lenniük, és amelyek hatáskörének ki kell terjednie az energiapiacok ellenőrzésére – beleértve az árak és azok minden összetevőjének nyomon követését –, valamint szükség esetén a beavatkozásra és szankcionálásra,

| H. | mivel nem létezik olyan jogszabály, amely kielégítő módon foglalkozna az energia területén felmerülő fogyasztói jogviták rendezésével, és mivel az ilyen viták rendezését számos különböző hatóság kezeli, és a fogyasztók nem tudják, kihez forduljanak; |
| --- | --- |

H.

mivel nem létezik olyan jogszabály, amely kielégítő módon foglalkozna az energia területén felmerülő fogyasztói jogviták rendezésével, és mivel az ilyen viták rendezését számos különböző hatóság kezeli, és a fogyasztók nem tudják, kihez forduljanak;

| I. | mivel az EU megújuló energiára vonatkozó céljait bele kell foglalni az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartájába annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztók e célokkal összhangban álló energiaforrásokat választhassanak; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU megújuló energiára vonatkozó céljait bele kell foglalni az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartájába annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztók e célokkal összhangban álló energiaforrásokat választhassanak;

A Charta jellege

| 1. | hangsúlyozza, hogy az energiaellátás a polgárok társadalmi és gazdasági életben való sikeres részvételének kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az energiaellátás a polgárok társadalmi és gazdasági életben való sikeres részvételének kulcsfontosságú eleme;

| 2. | emlékeztet arra, hogy bár a fogyasztók jogvédelmét az érvényben lévő közösségi jogszabályok biztosítják, ezeket nem minden esetben tartják be; hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelmi intézkedéseket leginkább a meglévő jogszabályok hatékonyabb végrehajtása révén lehet megerősíteni; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy bár a fogyasztók jogvédelmét az érvényben lévő közösségi jogszabályok biztosítják, ezeket nem minden esetben tartják be; hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelmi intézkedéseket leginkább a meglévő jogszabályok hatékonyabb végrehajtása révén lehet megerősíteni;

| 3. | rámutat, hogy a villamosenergia- és a földgázpiacokra vonatkozó, a Parlament által jelenleg tárgyalt javaslatcsomag („harmadik csomag”) elfogadása még inkább meg fogja erősíteni az energiafogyasztók védelmét szolgáló jogi kereteket; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a villamosenergia- és a földgázpiacokra vonatkozó, a Parlament által jelenleg tárgyalt javaslatcsomag („harmadik csomag”) elfogadása még inkább meg fogja erősíteni az energiafogyasztók védelmét szolgáló jogi kereteket;

| 4. | úgy véli, hogy az energiafogyasztók védelmét a jövőben is az Európai Unió és a tagállamok közös fellépésére kell alapozni; az egyedi energiapiaci fogyasztóvédelmi gyakorlatok különböző hatással lehetnek az egyes tagállamokban, ezért kulcsfontosságú a szubszidiaritás elvének következetes alkalmazása; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az energiafogyasztók védelmét a jövőben is az Európai Unió és a tagállamok közös fellépésére kell alapozni; az egyedi energiapiaci fogyasztóvédelmi gyakorlatok különböző hatással lehetnek az egyes tagállamokban, ezért kulcsfontosságú a szubszidiaritás elvének következetes alkalmazása;

| 5. | hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van a fogyasztóvédelem megerősítésére az energiával kapcsolatos kérdések terén, valamint arra, hogy ezt a Chartát az európai és nemzeti hatóságoknak, illetve a magánvállalkozásoknak szánt iránymutató eszközként alkalmazzák a fogyasztók jogainak hatékony biztosítása és alkalmazása érdekében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van a fogyasztóvédelem megerősítésére az energiával kapcsolatos kérdések terén, valamint arra, hogy ezt a Chartát az európai és nemzeti hatóságoknak, illetve a magánvállalkozásoknak szánt iránymutató eszközként alkalmazzák a fogyasztók jogainak hatékony biztosítása és alkalmazása érdekében;

| 6. | felhívja a figyelmet a 2003/54/EK (3) és a 2003/55/EK (4) irányelvek „harmadik csomagban” szereplő javaslatok által módosítandó 3. cikkére és A mellékletére; hangsúlyozza, hogy nemzeti szinten jobb végrehajtásra van szükség; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet a 2003/54/EK (3) és a 2003/55/EK (4) irányelvek „harmadik csomagban” szereplő javaslatok által módosítandó 3. cikkére és A mellékletére; hangsúlyozza, hogy nemzeti szinten jobb végrehajtásra van szükség;

| 7. | úgy véli, hogy a Charta – mint a meglévő EU-jogszabályokban elfogadott, energiával kapcsolatos fogyasztói jogokat összegyűjtő, tisztázó és megerősítő tájékoztató dokumentum; ezért üdvözli a fogyasztók energiával kapcsolatos jogait tartalmazó internetes eszköz kidolgozására irányuló bizottsági tervet, ugyanakkor kiemeli, hogy szélesebb körű kommunikációs stratégiára van szükség azon fogyasztók számára, akik nem rendelkeznek internet-hozzáféréssel, vagy akik esetében az internet nem megfelelő kommunikációs közeg; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Charta – mint a meglévő EU-jogszabályokban elfogadott, energiával kapcsolatos fogyasztói jogokat összegyűjtő, tisztázó és megerősítő tájékoztató dokumentum; ezért üdvözli a fogyasztók energiával kapcsolatos jogait tartalmazó internetes eszköz kidolgozására irányuló bizottsági tervet, ugyanakkor kiemeli, hogy szélesebb körű kommunikációs stratégiára van szükség azon fogyasztók számára, akik nem rendelkeznek internet-hozzáféréssel, vagy akik esetében az internet nem megfelelő kommunikációs közeg;

| 8. | rámutat, hogy a Chartának a kis szakmai felhasználók igényeit is teljesítenie kell, akik gyakran ugyanolyan problémákkal szembesülnek, mint a szokványos energiafogyasztók; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy a Chartának a kis szakmai felhasználók igényeit is teljesítenie kell, akik gyakran ugyanolyan problémákkal szembesülnek, mint a szokványos energiafogyasztók;

Hozzáférés a szállító és elosztó hálózatokhoz, valamint az ellátáshoz

| 9. | emlékeztet arra, hogy az európai energiapiacot továbbra is a monopóliumok nagy száma jellemzi; ez korlátozza a választás szabadságát és a gyors és költségmentes szolgáltatóváltás lehetőségét, növeli az információhiányt, és végső soron fokozza a fogyasztók kiszolgáltatottságát; fontos az egységes, versenyképes energiapiac létrehozására és különösen a védelemre szoruló fogyasztók megóvására irányuló erőfeszítések biztosítása; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az európai energiapiacot továbbra is a monopóliumok nagy száma jellemzi; ez korlátozza a választás szabadságát és a gyors és költségmentes szolgáltatóváltás lehetőségét, növeli az információhiányt, és végső soron fokozza a fogyasztók kiszolgáltatottságát; fontos az egységes, versenyképes energiapiac létrehozására és különösen a védelemre szoruló fogyasztók megóvására irányuló erőfeszítések biztosítása;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az európai villamosenergia- és gázfogyasztóknak jogukban áll, hogy kapcsolódjanak a hálózatokhoz, és méltányos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és egyértelműen összehasonlítható díjszabások és árak ellenében – beleértve az indexálási mechanizmusokból adódóan kiigazított árakat és díjszabásokat – részesüljenek villamosenergia- és gázellátásban; a megkülönböztetéstől való mentesség részét kell képeznie a bizonyos fizetési módszerekre alkalmazott megkülönböztető díjak tilalmának, különösen az olyan, gyakran védelemre szoruló fogyasztók esetében, akiknél előre kifizetett fogyasztás segítségével végzik a díjszámítást; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az európai villamosenergia- és gázfogyasztóknak jogukban áll, hogy kapcsolódjanak a hálózatokhoz, és méltányos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és egyértelműen összehasonlítható díjszabások és árak ellenében – beleértve az indexálási mechanizmusokból adódóan kiigazított árakat és díjszabásokat – részesüljenek villamosenergia- és gázellátásban; a megkülönböztetéstől való mentesség részét kell képeznie a bizonyos fizetési módszerekre alkalmazott megkülönböztető díjak tilalmának, különösen az olyan, gyakran védelemre szoruló fogyasztók esetében, akiknél előre kifizetett fogyasztás segítségével végzik a díjszámítást;

| 11. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a fogyasztóvédelemre, és biztosítékokat kell nyújtani a fogyasztók ellátásból való kizárásának megakadályozására; a tagállamoknak ki kell jelölniük egy legvégső szolgáltatót, és erről tájékoztatniuk kell a fogyasztókat; ezt a mechanizmust nemzeti jogszabálynak kell létrehoznia; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a fogyasztóvédelemre, és biztosítékokat kell nyújtani a fogyasztók ellátásból való kizárásának megakadályozására; a tagállamoknak ki kell jelölniük egy legvégső szolgáltatót, és erről tájékoztatniuk kell a fogyasztókat; ezt a mechanizmust nemzeti jogszabálynak kell létrehoznia;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a hálózatról való lekapcsolást kizárólag utolsó megoldásként kellene mérlegelni a fogyasztók fizetési elmaradásának esetén, különösen, ami a védelemre szoruló fogyasztókat és a szabadságolások időszakát illeti; a szolgáltatóknak az arányosság elvét kell alkalmazniuk, és egyedi bejelentést kell tenniük az érintett fogyasztóknak, mielőtt ilyen eljáráshoz folyamodnának; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a hálózatról való lekapcsolást kizárólag utolsó megoldásként kellene mérlegelni a fogyasztók fizetési elmaradásának esetén, különösen, ami a védelemre szoruló fogyasztókat és a szabadságolások időszakát illeti; a szolgáltatóknak az arányosság elvét kell alkalmazniuk, és egyedi bejelentést kell tenniük az érintett fogyasztóknak, mielőtt ilyen eljáráshoz folyamodnának;

| 13. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az egyetemes jogok védelmét, különösen a különböző társadalmi, gazdasági és regionális csoportok energiához való hozzáférése tekintetében, az ellátás stabilitása és biztonsága, valamint a hálózatok hatékonysága révén, a tagállamok és európai kilátásokkal jellemezhető szomszédos országok közötti regionális szintű együttműködés támogatásával; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az egyetemes jogok védelmét, különösen a különböző társadalmi, gazdasági és regionális csoportok energiához való hozzáférése tekintetében, az ellátás stabilitása és biztonsága, valamint a hálózatok hatékonysága révén, a tagállamok és európai kilátásokkal jellemezhető szomszédos országok közötti regionális szintű együttműködés támogatásával;

| 14. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a fogyasztók számára, hogy egy hónapot nem meghaladó időn belül, külön díj fizetése nélkül, egyszerűen szolgáltatót válthassanak; |
| --- | --- |

14.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a fogyasztók számára, hogy egy hónapot nem meghaladó időn belül, külön díj fizetése nélkül, egyszerűen szolgáltatót válthassanak;

Díjszabások, árak

| 15. | hangsúlyozza, hogy az európai villamosenergia- és gázáraknak ésszerűnek, könnyen és egyértelműen összehasonlíthatónak, valamint átláthatónak kell lenniük, illetve a tényleges energiafogyasztáson kell alapulniuk; a közzétett áraknak, díjszabásoknak, indexálási mechanizmusoknak és feltételeknek átfogó és könnyen megérthető tájékoztatási eszközökön keresztül könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük a fogyasztók számára; ezenfelül azokat a független nemzeti szabályozó hatóságokkal előzetesen közölni kell, illetve ellenőriztetni kell, vagy jóvá kell hagyatni; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az európai villamosenergia- és gázáraknak ésszerűnek, könnyen és egyértelműen összehasonlíthatónak, valamint átláthatónak kell lenniük, illetve a tényleges energiafogyasztáson kell alapulniuk; a közzétett áraknak, díjszabásoknak, indexálási mechanizmusoknak és feltételeknek átfogó és könnyen megérthető tájékoztatási eszközökön keresztül könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük a fogyasztók számára; ezenfelül azokat a független nemzeti szabályozó hatóságokkal előzetesen közölni kell, illetve ellenőriztetni kell, vagy jóvá kell hagyatni;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a szolgáltatók bevett szerződéses kötelezettsége, hogy rendszeresen és előre meghatározott napokon számításokat végezzenek annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztóknak az általuk felhasznált energia tényleges mennyisége után számítsanak fel díjat; ha a szolgáltatók például műszaki okokból nem tudnak eleget tenni e kötelezettségnek, az energiafogyasztást ésszerű és átlátható, a szerződésben világosan megállapított kritériumok alapján kell kiszámítani; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a szolgáltatók bevett szerződéses kötelezettsége, hogy rendszeresen és előre meghatározott napokon számításokat végezzenek annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztóknak az általuk felhasznált energia tényleges mennyisége után számítsanak fel díjat; ha a szolgáltatók például műszaki okokból nem tudnak eleget tenni e kötelezettségnek, az energiafogyasztást ésszerű és átlátható, a szerződésben világosan megállapított kritériumok alapján kell kiszámítani;

| 17. | e tekintetben kiemeli a szolgáltatók árait, tarifáit és feltételeit összehasonlító információk közzétételére, valamint a szolgáltatóváltással kapcsolatos segítségnyújtásra szakosodott piaci szereplők megjelenését; |
| --- | --- |

17.

e tekintetben kiemeli a szolgáltatók árait, tarifáit és feltételeit összehasonlító információk közzétételére, valamint a szolgáltatóváltással kapcsolatos segítségnyújtásra szakosodott piaci szereplők megjelenését;

| 18. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az intelligens fogyasztásmérők használatát, amelyek segítségével a fogyasztók világos képet kapnak tényleges energiafogyasztásukról, és ezáltal hozzájárulnak a jobb energiahatékonysághoz; emlékeztet az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK irányelv (5) 13. cikkének az intelligens fogyasztásmérők biztosításával kapcsolatos követelményeire; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyasztók tájékoztatása és az energiahatékonyság érdekében hajtsák végre és érvényesítsék az irányelv mérésre és számlázásra vonatkozó követelményeit; |
| --- | --- |

18.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az intelligens fogyasztásmérők használatát, amelyek segítségével a fogyasztók világos képet kapnak tényleges energiafogyasztásukról, és ezáltal hozzájárulnak a jobb energiahatékonysághoz; emlékeztet az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK irányelv (5) 13. cikkének az intelligens fogyasztásmérők biztosításával kapcsolatos követelményeire; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyasztók tájékoztatása és az energiahatékonyság érdekében hajtsák végre és érvényesítsék az irányelv mérésre és számlázásra vonatkozó követelményeit;

| 19. | úgy véli, hogy a tagállamok számára elő kell írni, hogy biztosítsák, hogy az intelligens mérőberendezések bevezetésére a (2003/54/EK és a 2003/55/EK irányelvet módosító) „harmadik csomag” javaslatok hatálybalépését követő tíz éven belül sor kerüljön, az a lehető legkevesebb fennakadást okozza a fogyasztók számára és hogy az az energiaelosztó vagy szolgáltató vállalatok felelőssége legyen. A nemzeti szabályozó hatóságoknak kell felelniük e fejlesztési folyamat figyelemmel kíséréséért és a szükséges közös szabványok előírásáért. A tagállamok számára elő kell írni, hogy gondoskodjanak arról, hogy a mérőberendezések minimális műszaki tervezési és működési feltételeit megállapító standardok figyelembe vegyék az interoperabilitási szempontokat annak érdekében, hogy a fogyasztók maximális hasznát a legkedvezőbb ár mellett biztosítsák; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a tagállamok számára elő kell írni, hogy biztosítsák, hogy az intelligens mérőberendezések bevezetésére a (2003/54/EK és a 2003/55/EK irányelvet módosító) „harmadik csomag” javaslatok hatálybalépését követő tíz éven belül sor kerüljön, az a lehető legkevesebb fennakadást okozza a fogyasztók számára és hogy az az energiaelosztó vagy szolgáltató vállalatok felelőssége legyen. A nemzeti szabályozó hatóságoknak kell felelniük e fejlesztési folyamat figyelemmel kíséréséért és a szükséges közös szabványok előírásáért. A tagállamok számára elő kell írni, hogy gondoskodjanak arról, hogy a mérőberendezések minimális műszaki tervezési és működési feltételeit megállapító standardok figyelembe vegyék az interoperabilitási szempontokat annak érdekében, hogy a fogyasztók maximális hasznát a legkedvezőbb ár mellett biztosítsák;

Tájékoztatás/szerződések

| 20. | javasolja, hogy az átláthatóság biztosítása érdekében a legjobb gyakorlat alapján dolgozzák ki a szabványos számlák modelljét; az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében; hangsúlyozza a szerződéskötés előtt és a szerződéskötéskor alkalmazott tájékoztatási standardok kialakításának szükségességét, beleértve a Charta szerinti fogyasztói jogokkal kapcsolatos tájékoztatást; |
| --- | --- |

20.

javasolja, hogy az átláthatóság biztosítása érdekében a legjobb gyakorlat alapján dolgozzák ki a szabványos számlák modelljét; az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében; hangsúlyozza a szerződéskötés előtt és a szerződéskötéskor alkalmazott tájékoztatási standardok kialakításának szükségességét, beleértve a Charta szerinti fogyasztói jogokkal kapcsolatos tájékoztatást;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre egyetlen kapcsolattartó pontot minden fogyasztói információ iránti megkeresés tekintetében, például a nemzeti energetikai szabályozó hatóságokon keresztül, megkönnyítve ezáltal a fogyasztók hozzáférését az információkhoz, és ugyanakkor biztosítva, hogy az információ a hely, az idő, az eszközök és az alaposság szempontjából a fogyasztókhoz legközelebbi szinten álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre egyetlen kapcsolattartó pontot minden fogyasztói információ iránti megkeresés tekintetében, például a nemzeti energetikai szabályozó hatóságokon keresztül, megkönnyítve ezáltal a fogyasztók hozzáférését az információkhoz, és ugyanakkor biztosítva, hogy az információ a hely, az idő, az eszközök és az alaposság szempontjából a fogyasztókhoz legközelebbi szinten álljon rendelkezésre;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a nemzeti szabályozó hatóságokkal együttműködve minőségi kritériumokat kell kialakítania a fogyasztókkal kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozóan, beleértve a telefonos ügyfélszolgálatokat is; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a nemzeti szabályozó hatóságokkal együttműködve minőségi kritériumokat kell kialakítania a fogyasztókkal kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozóan, beleértve a telefonos ügyfélszolgálatokat is;

| 23. | véleménye szerint a szolgáltatók és a független szabályozó hatóságok honlapjain díjtétel-szimulátorokat kell elhelyezni; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat rendszeresen tájékoztatni kell energiafogyasztásukról; |
| --- | --- |

23.

véleménye szerint a szolgáltatók és a független szabályozó hatóságok honlapjain díjtétel-szimulátorokat kell elhelyezni; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat rendszeresen tájékoztatni kell energiafogyasztásukról;

| 24. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a szolgáltatókat kötelezzék a fogyasztók e Charta kihirdetésével kapcsolatos tájékoztatására; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a szolgáltatókat kötelezzék a fogyasztók e Charta kihirdetésével kapcsolatos tájékoztatására;

Szociális intézkedések

| 25. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a védelemre szoruló fogyasztóknak olyan komoly problémáik vannak, amelyekkel a nemzeti társadalombiztosítási rendszerek vagy más egyenértékű intézkedések keretében kifejezetten foglalkozni kell; |
| --- | --- |

25.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a védelemre szoruló fogyasztóknak olyan komoly problémáik vannak, amelyekkel a nemzeti társadalombiztosítási rendszerek vagy más egyenértékű intézkedések keretében kifejezetten foglalkozni kell;

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy fektessenek be elsősorban az alacsony jövedelmű háztartásokra irányuló átfogó energiahatékonysági intézkedésekbe, és ezáltal kezeljék stratégiai módon mind az üzemanyaghiány problémáját, mind a 2007-es tavaszi Európai Tanács során elfogadott azon célkitűzést, miszerint 2020-ra 20 %-os energiahatékonyságot kell elérni; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat, hogy fektessenek be elsősorban az alacsony jövedelmű háztartásokra irányuló átfogó energiahatékonysági intézkedésekbe, és ezáltal kezeljék stratégiai módon mind az üzemanyaghiány problémáját, mind a 2007-es tavaszi Európai Tanács során elfogadott azon célkitűzést, miszerint 2020-ra 20 %-os energiahatékonyságot kell elérni;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon iránymutatást a közszolgáltatási kötelezettségek közös fogalommeghatározásáról, és felügyelje a 2003/54/EK és a 2003/55/EK irányelv 3. cikkében és A. mellékletében megszabott kötelezettségek tagállamok általi végrehajtását; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy adjon iránymutatást a közszolgáltatási kötelezettségek közös fogalommeghatározásáról, és felügyelje a 2003/54/EK és a 2003/55/EK irányelv 3. cikkében és A. mellékletében megszabott kötelezettségek tagállamok általi végrehajtását;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az energiaszegénység fogalmát; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az energiaszegénység fogalmát;

| 29. | felhívja a tagállamokat, hogy készítsenek nemzeti energiaügyi cselekvési terveket az energiaszegénység leküzdésére, és tájékoztassák ezekről az intézkedésekről az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséget; felhívja az Ügynökséget, hogy a nemzeti hatóságokkal együtt ellenőrizze ezeket az intézkedéseket, és adjon tájékoztatást a sikeres fellépésekről; hangsúlyozza, hogy fel kellene becsülni azt, hogy az egyes nemzeti társadalombiztosítási vagy adózási rendszerek milyen mértékben veszik figyelembe az energiaszegénységgel kapcsolatos kockázatokat; |
| --- | --- |

29.

felhívja a tagállamokat, hogy készítsenek nemzeti energiaügyi cselekvési terveket az energiaszegénység leküzdésére, és tájékoztassák ezekről az intézkedésekről az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséget; felhívja az Ügynökséget, hogy a nemzeti hatóságokkal együtt ellenőrizze ezeket az intézkedéseket, és adjon tájékoztatást a sikeres fellépésekről; hangsúlyozza, hogy fel kellene becsülni azt, hogy az egyes nemzeti társadalombiztosítási vagy adózási rendszerek milyen mértékben veszik figyelembe az energiaszegénységgel kapcsolatos kockázatokat;

Környezetvédelmi intézkedések

| 30. | hangsúlyozza, hogy a szolgáltatóknak és hálózatkezelőknek környezettudatosan kell eljárniuk, minden lehetséges erőfeszítést megtéve annak érdekében, hogy a CO2-kibocsátást és a radioaktív hulladék keletkezését az alkalmazandó jogszabályokban előírt lehető legalacsonyabb szinten tartsák; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a szolgáltatóknak és hálózatkezelőknek környezettudatosan kell eljárniuk, minden lehetséges erőfeszítést megtéve annak érdekében, hogy a CO2-kibocsátást és a radioaktív hulladék keletkezését az alkalmazandó jogszabályokban előírt lehető legalacsonyabb szinten tartsák;

| 31. | úgy véli, hogy a megújuló energiaforrásokat, a hővel kapcsolt villamos energiát és más integrált termelési módszereket prioritásként kell kezelni, és a Chartának el kell ismernie a fogyasztók megújuló energiaforrások javára történő, tájékozott döntéshez való jogát; úgy véli ezért, hogy minden fogyasztót elfogulatlan, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon tájékoztatni kell a számukra elérhető energiaforrásokról; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a megújuló energiaforrásokat, a hővel kapcsolt villamos energiát és más integrált termelési módszereket prioritásként kell kezelni, és a Chartának el kell ismernie a fogyasztók megújuló energiaforrások javára történő, tájékozott döntéshez való jogát; úgy véli ezért, hogy minden fogyasztót elfogulatlan, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon tájékoztatni kell a számukra elérhető energiaforrásokról;

| 32. | ezért hangsúlyozza, hogy szükség van a 2003/54/EK irányelv 3. cikke (6) bekezdésének gyakorlati végrehajtására, melynek értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fogyasztók megbízható információt kapjanak a villamosenergia-szolgáltató energiahordozó-összetételéről és az így termelt villamos energia környezeti hatásáról; |
| --- | --- |

32.

ezért hangsúlyozza, hogy szükség van a 2003/54/EK irányelv 3. cikke (6) bekezdésének gyakorlati végrehajtására, melynek értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fogyasztók megbízható információt kapjanak a villamosenergia-szolgáltató energiahordozó-összetételéről és az így termelt villamos energia környezeti hatásáról;

Nemzeti szabályozó hatóságok

| 33. | hangsúlyozza, hogy léteznek nemzeti szabályozó hatóságok a tagállamokban, azonban sajnálattal tapasztalja, hogy jelenleg korlátozott a hatáskörük; véleménye szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok elegendő törvényes hatáskörrel és forrással rendelkezzenek, és motiváltak legyenek ezek alkalmazására; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy léteznek nemzeti szabályozó hatóságok a tagállamokban, azonban sajnálattal tapasztalja, hogy jelenleg korlátozott a hatáskörük; véleménye szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok elegendő törvényes hatáskörrel és forrással rendelkezzenek, és motiváltak legyenek ezek alkalmazására;

| 34. | hangot ad annak a meggyőződésének, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak központi szerepet kell kapniuk a fogyasztóvédelemben; ezért úgy véli, hogy támogatni kell a szabályozó hatóságok hatáskörének és függetlenségének megerősítésére irányuló javaslatokat, beleértve az olyan szolgáltatók szankcionálásának jogát, akik nem tartják tiszteletben a vonatkozó közösségi jogszabályokat; |
| --- | --- |

34.

hangot ad annak a meggyőződésének, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak központi szerepet kell kapniuk a fogyasztóvédelemben; ezért úgy véli, hogy támogatni kell a szabályozó hatóságok hatáskörének és függetlenségének megerősítésére irányuló javaslatokat, beleértve az olyan szolgáltatók szankcionálásának jogát, akik nem tartják tiszteletben a vonatkozó közösségi jogszabályokat;

| 35. | az a véleménye, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak függetlennek kell lenniük minden köz- vagy magánérdektől, és legalább a következő hatáskörökkel kell rendelkezniük:






  — | a hálózati díjak meghatározására vonatkozó elvek vagy a tényleges hálózati díjszabások és esetlegesen az indexálási mechanizmusok jóváhagyása, |
| --- | --- | --- |

35.

az a véleménye, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak függetlennek kell lenniük minden köz- vagy magánérdektől, és legalább a következő hatáskörökkel kell rendelkezniük:

—

a hálózati díjak meghatározására vonatkozó elvek vagy a tényleges hálózati díjszabások és esetlegesen az indexálási mechanizmusok jóváhagyása,

| — | az árak és összetevőik – beleértve indexálási mechanizmusokat is – ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

az árak és összetevőik – beleértve indexálási mechanizmusokat is – ellenőrzése,

| — | a szolgáltatók által nyújtott fogyasztói tájékoztatás nyomon követése, ellenőrzése és érvényesítése legalább a piac teljes liberalizálását követő első öt évben, illetve amíg igazolást nem nyer, hogy a szolgáltatók lényeges, átlátható és pártatlan tájékoztatást biztosítottak és fognak biztosítani továbbra is a fogyasztók számára, |
| --- | --- |

—

a szolgáltatók által nyújtott fogyasztói tájékoztatás nyomon követése, ellenőrzése és érvényesítése legalább a piac teljes liberalizálását követő első öt évben, illetve amíg igazolást nem nyer, hogy a szolgáltatók lényeges, átlátható és pártatlan tájékoztatást biztosítottak és fognak biztosítani továbbra is a fogyasztók számára,

| — | a fogyasztók védelme a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, és együttműködés e tekintetben az illetékes versenyhatóságokkal, |
| --- | --- |

—

a fogyasztók védelme a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, és együttműködés e tekintetben az illetékes versenyhatóságokkal,

| 36. | a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek ahhoz, hogy ellenőrizzék a piacon meglévő villamosenergia- és gázkínálatot; ezért hozzáféréssel kell rendelkezniük az árakat meghatározó minden döntő tényezőhöz, beleértve legalább a gáz- és villamosenergia-szolgáltatásra vonatkozó általános szerződéses feltételeket és az indexképleteket; |
| --- | --- |

36.

a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek ahhoz, hogy ellenőrizzék a piacon meglévő villamosenergia- és gázkínálatot; ezért hozzáféréssel kell rendelkezniük az árakat meghatározó minden döntő tényezőhöz, beleértve legalább a gáz- és villamosenergia-szolgáltatásra vonatkozó általános szerződéses feltételeket és az indexképleteket;

| 37. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörét belefoglalják a 2003/54/EK irányelv javasolt 22c. cikkébe és a 2003/55/EK irányelv javasolt 24c. cikkébe; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörét belefoglalják a 2003/54/EK irányelv javasolt 22c. cikkébe és a 2003/55/EK irányelv javasolt 24c. cikkébe;

| 38. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok tevékenységeiben – az európai ügynökség koordinálásával – átfogó európai megközelítést alkalmazzanak; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok tevékenységeiben – az európai ügynökség koordinálásával – átfogó európai megközelítést alkalmazzanak;

Panaszok

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy a fogyasztókhoz lehető legközelebbi szinten hozzanak létre közös kapcsolattartási pontot a fogyasztói panaszok számára, és ösztönözzék az ilyen panaszok alternatív vitarendezési módszerek révén történő rendezését; |
| --- | --- |

39.

felhívja a tagállamokat, hogy a fogyasztókhoz lehető legközelebbi szinten hozzanak létre közös kapcsolattartási pontot a fogyasztói panaszok számára, és ösztönözzék az ilyen panaszok alternatív vitarendezési módszerek révén történő rendezését;

| 40. | hangsúlyozza, hogy minden fogyasztónak rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy energiaszolgáltatója az e területen kidolgozott nemzetközi szabványok – ezen belül az ISO 10001, ISO 10002 és ISO 10003, illetve további ISO szabványok – szerint nyújtson szolgáltatást, kezelje a panaszokat és alkalmazzon alternatív vitarendezési módszereket; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy minden fogyasztónak rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy energiaszolgáltatója az e területen kidolgozott nemzetközi szabványok – ezen belül az ISO 10001, ISO 10002 és ISO 10003, illetve további ISO szabványok – szerint nyújtson szolgáltatást, kezelje a panaszokat és alkalmazzon alternatív vitarendezési módszereket;

| 41. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ombudsmanok rendelkezzenek a panaszok hatékony kezeléséhez, valamint a fogyasztók energiaügyi kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatásához szükséges felhatalmazással; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ombudsmanok rendelkezzenek a panaszok hatékony kezeléséhez, valamint a fogyasztók energiaügyi kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatásához szükséges felhatalmazással;

Fogyasztói szervezetek

| 42. | elismeri a fogyasztói szervezetek fontos szerepét abban, hogy mindent megtegyenek az energiafogyasztók jogainak magas szintű megvalósulásáért az EU-ban; minden tagállamnak biztosítania kell, hogy a fogyasztói szervezetek elegendő forrással rendelkezzenek ahhoz, hogy az alapvető fontosságú szolgáltatásokkal foglalkozzanak, beleértve a gázt és a villamos energiát; |
| --- | --- |

42.

elismeri a fogyasztói szervezetek fontos szerepét abban, hogy mindent megtegyenek az energiafogyasztók jogainak magas szintű megvalósulásáért az EU-ban; minden tagállamnak biztosítania kell, hogy a fogyasztói szervezetek elegendő forrással rendelkezzenek ahhoz, hogy az alapvető fontosságú szolgáltatásokkal foglalkozzanak, beleértve a gázt és a villamos energiát;

| 43. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az energiaszolgáltatások fenntartható fejlődésének biztosítására; hangsúlyozza, hogy a fogyasztói szervezetek és a nemzeti szabályozó hatóságok fontos szerepet töltenek be a fenntartható fogyasztás előmozdításában azáltal, hogy felhívják mind a fogyasztók, mind pedig a társaságok figyelmét különösen az energiahordozó-összetételre, az éghajlatváltozásra és a fogyasztók által az ágazat fejlődésére gyakorolt hatásokra; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az energiaszolgáltatások fenntartható fejlődésének biztosítására; hangsúlyozza, hogy a fogyasztói szervezetek és a nemzeti szabályozó hatóságok fontos szerepet töltenek be a fenntartható fogyasztás előmozdításában azáltal, hogy felhívják mind a fogyasztók, mind pedig a társaságok figyelmét különösen az energiahordozó-összetételre, az éghajlatváltozásra és a fogyasztók által az ágazat fejlődésére gyakorolt hatásokra;

| 44. | javasolja, hogy a tagállamok nyújtsanak támogatást a fogyasztói szervezeteknek annak érdekében, hogy személyzetüket képezhessék, és így jobb helyzetben legyenek a jogalkotási folyamatban végzett segítségnyújtás, a fogyasztók tájékoztatása és nevelése, valamint a fogyasztói viták rendezése terén; |
| --- | --- |

44.

javasolja, hogy a tagállamok nyújtsanak támogatást a fogyasztói szervezeteknek annak érdekében, hogy személyzetüket képezhessék, és így jobb helyzetben legyenek a jogalkotási folyamatban végzett segítségnyújtás, a fogyasztók tájékoztatása és nevelése, valamint a fogyasztói viták rendezése terén;

*

* *

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 127., 2004.4.29., 92. o.

(2)  HL L 296., 2003.11.14., 34. o.

(3)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176., 2003.7.15., 37. o.).

(4)  A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176. 2003.7.15., 57. o.).

(5)  HL L 114, 2006.4.27., 64. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/30

---

2008. június 19., csütörtökBontott baromfi importálása

P6_TA(2008)0307

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a bontott baromfi importálásáról

2009/C 286 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (2),

tekintettel a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

tekintettel a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelvre (5),

tekintettel a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelvre (6),

tekintettel a biztosok testületének 2008. május 28-i, a 853/2004/EK rendeletnek az egyes mikrobaellenes anyagok emberi fogyasztásra szánt bontott baromfi kezelésére való használatának engedélyezése céljából történő módosításáról szóló rendelettervezet jóváhagyásáról szóló határozatára,

tekintettel a mikrobaellenes kezelésre használt négy szernek a mikrobaellenes szerekkel szembeni rezisztencia előfordulására gyakorolt lehetséges hatásairól szóló, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testülete (BIOHAZ-testület) által a Bizottság egészségügyi és fogyasztóvédelmi főigazgatóságának kérésére 2008. március 6-án elfogadott értékelésre,

tekintettel Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottságának az Európai Bizottsághoz intézett, 2008. május 28-án megvitatott szóbeli kérdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Bizottságnak a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó forgalmazási előírások tekintetében történő módosítására irányuló javaslata (COM(2008)0336) a baromfihús meghatározásának megváltoztatása révén a mikrobaellenesen kezelt, emberi fogyasztásra szánt hús forgalmazásának engedélyezésére irányul; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottságnak a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó forgalmazási előírások tekintetében történő módosítására irányuló javaslata (COM(2008)0336) a baromfihús meghatározásának megváltoztatása révén a mikrobaellenesen kezelt, emberi fogyasztásra szánt hús forgalmazásának engedélyezésére irányul;

| B. | mivel a biztosok testületének fent idézett határozatának célja az Európai Unióban emberi fogyasztásra szánt bontott baromfi kezelésére szolgáló négy mikrobaellenes szer engedélyezése; |
| --- | --- |

B.

mivel a biztosok testületének fent idézett határozatának célja az Európai Unióban emberi fogyasztásra szánt bontott baromfi kezelésére szolgáló négy mikrobaellenes szer engedélyezése;

| C. | mivel ez a bizottsági javaslat az Amerikai Egyesült Államok arra vonatkozó kérése nyomán született, hogy engedélyezzék a kémiai vagy mikrobaellenes szerekkel kezelt baromfihús termelésének Unióba irányuló behozatalát; |
| --- | --- |

C.

mivel ez a bizottsági javaslat az Amerikai Egyesült Államok arra vonatkozó kérése nyomán született, hogy engedélyezzék a kémiai vagy mikrobaellenes szerekkel kezelt baromfihús termelésének Unióba irányuló behozatalát;

| D. | mivel a jelenlegi rendelkezések szerint az Amerikai Egyesült Államok az Európai Unióba már exportálhat baromfihúst, feltéve, hogy a hús nem részesült mikrobaellenes kezelésben; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenlegi rendelkezések szerint az Amerikai Egyesült Államok az Európai Unióba már exportálhat baromfihúst, feltéve, hogy a hús nem részesült mikrobaellenes kezelésben;

| E. | mivel az elővigyázatosság alapelve 1992 óta határozottan megjelenik a Szerződésben; mivel az Európai Közösségek Bírósága számos alkalommal taglalta ezen alapelv tartalmát és hatókörét úgy, mint a Közösség által a környezet- és az egészségvédelem terén folytatott politika egyik alappillérét (7); |
| --- | --- |

E.

mivel az elővigyázatosság alapelve 1992 óta határozottan megjelenik a Szerződésben; mivel az Európai Közösségek Bírósága számos alkalommal taglalta ezen alapelv tartalmát és hatókörét úgy, mint a Közösség által a környezet- és az egészségvédelem terén folytatott politika egyik alappillérét (7);

| F. | mivel a mikrobaellenes kezelésnek akár csak az importált termékek tekintetében, akár az EU-n belülre is történő engedélyezése mindkét esetben kettős mércét eredményezne, mivel az európai ágazatot arra kényszerítették, hogy intenzív beruházásokat hajtson végre az egész folyamatra kiterjedő megközelítésbe, míg az USA csupán egy olyan olcsó megoldást alkalmaz, amely a folyamat végén avatkozik be; |
| --- | --- |

F.

mivel a mikrobaellenes kezelésnek akár csak az importált termékek tekintetében, akár az EU-n belülre is történő engedélyezése mindkét esetben kettős mércét eredményezne, mivel az európai ágazatot arra kényszerítették, hogy intenzív beruházásokat hajtson végre az egész folyamatra kiterjedő megközelítésbe, míg az USA csupán egy olyan olcsó megoldást alkalmaz, amely a folyamat végén avatkozik be;

| G. | mivel a Bizottság elismeri, hogy a négy, engedélyezésre váró mikrobaellenes szer környezetre és egészségre gyakorolt hatására vonatkozóan hiányoznak a tudományosan megalapozott adatok; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság elismeri, hogy a négy, engedélyezésre váró mikrobaellenes szer környezetre és egészségre gyakorolt hatására vonatkozóan hiányoznak a tudományosan megalapozott adatok;

| H. | mivel a fogyasztókat félrevezetheti, hogy a klórozási eljárás megváltoztathatja a hús megjelenését, amely frissebbnek tűnhet mint valójában; |
| --- | --- |

H.

mivel a fogyasztókat félrevezetheti, hogy a klórozási eljárás megváltoztathatja a hús megjelenését, amely frissebbnek tűnhet mint valójában;

| I. | mivel a biztonsági és élelmiszer-higiéniai közösségi normák és szabványok elfogadásának és megerősítésének hosszú folyamata lehetővé tette meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók által okozott fertőzések számának csökkenését; |
| --- | --- |

I.

mivel a biztonsági és élelmiszer-higiéniai közösségi normák és szabványok elfogadásának és megerősítésének hosszú folyamata lehetővé tette meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók által okozott fertőzések számának csökkenését;

| J. | mivel az amerikai járványvédelmi központ (CDC) értékelése szerint a mikrobaellenes szerek USA-ban történő használata nem vezetett a lisztéria-, a szalmonella- és más baktérium-fertőzések csökkenéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel az amerikai járványvédelmi központ (CDC) értékelése szerint a mikrobaellenes szerek USA-ban történő használata nem vezetett a lisztéria-, a szalmonella- és más baktérium-fertőzések csökkenéséhez;

| K. | mivel a Mezőgazdasági és Halászati Tanács már kétszer megvitatta ezt a kérdést, és mivel a tagállamoknak a bontott baromfi mikrobaellenes kezelésével kapcsolatos bizottsági tervekre adott általános reakciója negatív volt; |
| --- | --- |

K.

mivel a Mezőgazdasági és Halászati Tanács már kétszer megvitatta ezt a kérdést, és mivel a tagállamoknak a bontott baromfi mikrobaellenes kezelésével kapcsolatos bizottsági tervekre adott általános reakciója negatív volt;

| L. | mivel a Bizottság fent említett javaslatát az élelmiszerlánc állandó bizottság 2008. június 2-i ülésén egyetlen egy szavazattal sem támogatták, 316-an szavaztak ellene, 29-en pedig tartózkodtak, egyértelmű és határozott üzenetet fogalmazva meg az EU–Amerikai Egyesült Államok Brdoban (Szlovénia) tartandó csúcsértekezlete számára; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság fent említett javaslatát az élelmiszerlánc állandó bizottság 2008. június 2-i ülésén egyetlen egy szavazattal sem támogatták, 316-an szavaztak ellene, 29-en pedig tartózkodtak, egyértelmű és határozott üzenetet fogalmazva meg az EU–Amerikai Egyesült Államok Brdoban (Szlovénia) tartandó csúcsértekezlete számára;

| M. | mivel a Bizottság köteles továbbítani a javaslatot a Tanácsnak, miután az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság elutasította azt; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság köteles továbbítani a javaslatot a Tanácsnak, miután az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság elutasította azt;

| 1. | helyteleníti a Bizottság ezirányú javaslatát; |
| --- | --- |

1.

helyteleníti a Bizottság ezirányú javaslatát;

| 2. | felhívja a Tanácsot, hogy utasítsa el a Bizottság ezen javaslatát; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Tanácsot, hogy utasítsa el a Bizottság ezen javaslatát;

| 3. | az a határozott véleménye, hogy ezzel a kérdéssel a Mezőgazdasági és Halászati Tanácsban, és nem pedig a Tanács más összetételű ülésein kell foglalkozni; |
| --- | --- |

3.

az a határozott véleménye, hogy ezzel a kérdéssel a Mezőgazdasági és Halászati Tanácsban, és nem pedig a Tanács más összetételű ülésein kell foglalkozni;

| 4. | kéri a Bizottságtól, hogy konzultáljon vele, illetve, hogy teljes körűen tájékoztassa minden további határozat előtt a következő Transzatlanti Gazdasági Tanács ülésre való felkészülés keretében, amelyre 2008. októberben kerül sor; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságtól, hogy konzultáljon vele, illetve, hogy teljes körűen tájékoztassa minden további határozat előtt a következő Transzatlanti Gazdasági Tanács ülésre való felkészülés keretében, amelyre 2008. októberben kerül sor;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az emberi fogyasztásra szánt bontott baromfi kezeléséhez felhasznált négy mikrobaellenes szer engedélyezése komoly fenyegetést jelent a közösségi normákra és szabványokra, valamint csapás lenne a baromfihús-termelőknek az Unió területén bekövetkező bakteriális fertőzések csökkentése érdekében kifejtett erőfeszítéseire és kiigazításaira; hangsúlyozza, hogy ez jelentős és határozott csapásként érné a nemzetközi szinten a biztonság és az élelmiszer-higiénia magas szintjére törekvő közösségi politikát és annak szavahihetőségét; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az emberi fogyasztásra szánt bontott baromfi kezeléséhez felhasznált négy mikrobaellenes szer engedélyezése komoly fenyegetést jelent a közösségi normákra és szabványokra, valamint csapás lenne a baromfihús-termelőknek az Unió területén bekövetkező bakteriális fertőzések csökkentése érdekében kifejtett erőfeszítéseire és kiigazításaira; hangsúlyozza, hogy ez jelentős és határozott csapásként érné a nemzetközi szinten a biztonság és az élelmiszer-higiénia magas szintjére törekvő közösségi politikát és annak szavahihetőségét;

| 6. | hangsúlyozza az európai baromfitermelők által a közösségi jogszabályoknak megfelelően a kórokozókkal történő fertőződés csökkentése érdekében e téren megvalósított jelentős befektetéseit, a tápláléklánc egészének bevonásával; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az európai baromfitermelők által a közösségi jogszabályoknak megfelelően a kórokozókkal történő fertőződés csökkentése érdekében e téren megvalósított jelentős befektetéseit, a tápláléklánc egészének bevonásával;

| 7. | úgy véli, hogy az Unióban a tápláléklánc egészére vonatkozó megközelítés sokkal inkább fenntartható a baromfihúsban megtalálható kórokozók szintjének csökkentésére, mint az élelmiszergyártási lánc végén álló, mikrobaellenes szerekkel történő fertőtlenítés; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az Unióban a tápláléklánc egészére vonatkozó megközelítés sokkal inkább fenntartható a baromfihúsban megtalálható kórokozók szintjének csökkentésére, mint az élelmiszergyártási lánc végén álló, mikrobaellenes szerekkel történő fertőtlenítés;

| 8. | aggodalmának ad hangot, hogy az ilyen baromfihús behozatalának engedélyezése az európai normák gyengüléséhez vezethetne; |
| --- | --- |

8.

aggodalmának ad hangot, hogy az ilyen baromfihús behozatalának engedélyezése az európai normák gyengüléséhez vezethetne;

| 9. | hangsúlyozza, hogy egy ilyen javaslat nem felel meg az európai polgárok élelmiszerbiztonság és -higiénia iránti elvárásainak, sem pedig a termelés és az elosztás során Európában és Európán kívül magas higiéniai normákat biztosító termelési szerkezettel kapcsolatos követelményeknek; hangsúlyozza, hogy ez valószínűleg aláásná az európai fogyasztóknak az Unióban forgalmazott élelmiszerek iránti igen törékeny bizalmát, tekintettel az Unióban az utóbbi években tapasztalt élelmiszer-biztonsági problémákra; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy egy ilyen javaslat nem felel meg az európai polgárok élelmiszerbiztonság és -higiénia iránti elvárásainak, sem pedig a termelés és az elosztás során Európában és Európán kívül magas higiéniai normákat biztosító termelési szerkezettel kapcsolatos követelményeknek; hangsúlyozza, hogy ez valószínűleg aláásná az európai fogyasztóknak az Unióban forgalmazott élelmiszerek iránti igen törékeny bizalmát, tekintettel az Unióban az utóbbi években tapasztalt élelmiszer-biztonsági problémákra;

| 10. | elismeri a fogyasztók védelmét és tájékoztatását szem előtt tartó, megfelelő tudományos tanácsok fontosságát; úgy véli, hogy a majdan elfogadandó megoldás – bármi is legyen az – nem vezethet a verseny torzulásához; |
| --- | --- |

10.

elismeri a fogyasztók védelmét és tájékoztatását szem előtt tartó, megfelelő tudományos tanácsok fontosságát; úgy véli, hogy a majdan elfogadandó megoldás – bármi is legyen az – nem vezethet a verseny torzulásához;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen ajánlást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen ajánlást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak.

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

(2)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

(3)  HL L 325., 2003.12.12., 1. o.

(4)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

(5)  HL L 135., 1991.5.30., 40. o.

(6)  HL L 131., 1998.5.5., 11. o.

(7)  A C-192/01 sz. ügyben 2003. szeptember 23-án hozott ítélet, Bizottság/Dánia, EBHT 2003, I-9693. o. A C-127/02 sz. ügyben 2004. szeptember 7-én hozott ítélet, Landelijke Vereniging tot Behoud van de Waddenzee és Nederlandse Vereniging tot Bescherming van Vogels, EBHT 2004, I-7405. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/32

---

2008. június 19., csütörtökVálság a halászati ágazatban

P6_TA(2008)0308

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a halászati ágazatnak a növekvő üzemanyagárak miatti válságáról

2009/C 286 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a halászati ágazat gazdasági helyzetének javításáról szóló közleményére (COM(2006)0103),

tekintettel a Bizottság által szervezett, a halászati terület új technológiáiról 2006. május 10–11. között Brüsszelben tartott konferenciára,

tekintettel a halászati iparág gazdasági helyzetének javításáról szóló, 2006. szeptember 28-i (2) és a halászati és akvakultúra-termékek ágazata piacának közös szervezéséről szóló, 2007. december 12-i (3) állásfoglalásaira,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a közösségi halászati szektor jelenlegi válságát az üzemanyagárak folyamatos növekedése okozza, amely az utóbbi öt évben több mint 300 %-os, 2008 januárja óta pedig több mint 40 %-os volt; |
| --- | --- |

A.

mivel a közösségi halászati szektor jelenlegi válságát az üzemanyagárak folyamatos növekedése okozza, amely az utóbbi öt évben több mint 300 %-os, 2008 januárja óta pedig több mint 40 %-os volt;

| B. | mivel a halászati termékek ára a 20 évvel ezelőtti szinten áll, sőt, bizonyos fajok esetében a jogellenes halászatból származó tömeges behozatal következtében csak ez év elejétől jelentős mértékben, akár 25 %-kal is csökkent; |
| --- | --- |

B.

mivel a halászati termékek ára a 20 évvel ezelőtti szinten áll, sőt, bizonyos fajok esetében a jogellenes halászatból származó tömeges behozatal következtében csak ez év elejétől jelentős mértékben, akár 25 %-kal is csökkent;

| C. | mivel – más gazdasági ágazatokkal ellentétben – a halászati ágazat nem tudja beépíteni az üzemanyagárakat termékei első értékesítésének árába, mivel a jelenlegi helyzetben a halászok nem tudnak árakat szabni; |
| --- | --- |

C.

mivel – más gazdasági ágazatokkal ellentétben – a halászati ágazat nem tudja beépíteni az üzemanyagárakat termékei első értékesítésének árába, mivel a jelenlegi helyzetben a halászok nem tudnak árakat szabni;

| D. | mivel az üzemanyagárak növekedésének közvetlen és közvetett hatása is van a hajólegénység bérére, a bérek és a fogás első értékesítéséből származó bevétel összefüggése miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel az üzemanyagárak növekedésének közvetlen és közvetett hatása is van a hajólegénység bérére, a bérek és a fogás első értékesítéséből származó bevétel összefüggése miatt;

| E. | mivel az EU-s halászok bevételei idén annak ellenére csökkentek, hogy növekvő kiadásaik voltak; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-s halászok bevételei idén annak ellenére csökkentek, hogy növekvő kiadásaik voltak;

| F. | tekintettel arra, hogy a számos hatályos szerkezetátalakítási terv és az egymást követő vállalati átalakítások ellenére a válsághelyzet folyamatos súlyosbodása miatt már több vállalat is gazdaságilag életképtelenné vált és sok más halászati vállalkozás is komoly veszélyben van, ami miatt számos tagállamban tiltakozó megmozdulásokra került sor; |
| --- | --- |

F.

tekintettel arra, hogy a számos hatályos szerkezetátalakítási terv és az egymást követő vállalati átalakítások ellenére a válsághelyzet folyamatos súlyosbodása miatt már több vállalat is gazdaságilag életképtelenné vált és sok más halászati vállalkozás is komoly veszélyben van, ami miatt számos tagállamban tiltakozó megmozdulásokra került sor;

| G. | mivel mind európai, mind nemzeti szinten az új technológiákba való jelentős befektetésre van szükség a halászhajók energiahatékonyságának növelése, és a hajók fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel mind európai, mind nemzeti szinten az új technológiákba való jelentős befektetésre van szükség a halászhajók energiahatékonyságának növelése, és a hajók fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése érdekében;

| H. | mivel egyes tagállamok a flottájuk üzemanyag-fogyasztásának csökkentését célzó rendszereket vezettek be, és mivel az ilyen újításokat támogatni kell; |
| --- | --- |

H.

mivel egyes tagállamok a flottájuk üzemanyag-fogyasztásának csökkentését célzó rendszereket vezettek be, és mivel az ilyen újításokat támogatni kell;

| I. | mivel az EU az éghajlatváltozási és energiaügyi csomag keretében az üvegházhatású gázkibocsátások jelentős csökkentése mellett kötelezte el magát, és mivel a halászati ágazat hozzájárulhat ehhez az erőfeszítéshez; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU az éghajlatváltozási és energiaügyi csomag keretében az üvegházhatású gázkibocsátások jelentős csökkentése mellett kötelezte el magát, és mivel a halászati ágazat hozzájárulhat ehhez az erőfeszítéshez;

| J. | mivel a halászati ágazat jelenlegi problémáit csak akkor lehet megoldani, ha mind nemzeti, mind európai szinten komoly intézkedésekre kerül sor rövid, közép- és hosszú távon; |
| --- | --- |

J.

mivel a halászati ágazat jelenlegi problémáit csak akkor lehet megoldani, ha mind nemzeti, mind európai szinten komoly intézkedésekre kerül sor rövid, közép- és hosszú távon;

| 1. | kifejezi szolidaritását az EU halászaival, és felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy irányozzanak elő a halászati ágazat jelenlegi helyzetének megoldását szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

1.

kifejezi szolidaritását az EU halászaival, és felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy irányozzanak elő a halászati ágazat jelenlegi helyzetének megoldását szolgáló intézkedéseket;

| 2. | felhívja a tagállamokat, hogy a halászati ágazatban gyorsítsák fel a támogatásoknak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. július 24-i 875/2007/EK bizottsági rendelet (4) szerinti kifizetését lehetővé tevő eljárásaikat; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat, hogy a halászati ágazatban gyorsítsák fel a támogatásoknak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. július 24-i 875/2007/EK bizottsági rendelet (4) szerinti kifizetését lehetővé tevő eljárásaikat;

| 3. | ebben az összefüggésben megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását a fent említett rendelet felülvizsgálata tekintetében, amelynek hajónként és nem vállalatonként kellene 100 000 euróra emelnie a támogatást, annak érdekében, hogy a támogatás szintjét közelítsék egyéb gazdasági ágazatokban nyújtott támogatásokhoz; |
| --- | --- |

3.

ebben az összefüggésben megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását a fent említett rendelet felülvizsgálata tekintetében, amelynek hajónként és nem vállalatonként kellene 100 000 euróra emelnie a támogatást, annak érdekében, hogy a támogatás szintjét közelítsék egyéb gazdasági ágazatokban nyújtott támogatásokhoz;

| 4. | felhívja a tagállamok figyelmét a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló új közösségi iránymutatásra (5), amelyek lehetővé teszik adókönnyítések bevezetését és a szociális költségek csökkentését a közösségi vizeken kívül halászó közösségi halászhajók számára, és kéri ezen intézkedések alkalmazását az ezt kérő hajók számára; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamok figyelmét a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló új közösségi iránymutatásra (5), amelyek lehetővé teszik adókönnyítések bevezetését és a szociális költségek csökkentését a közösségi vizeken kívül halászó közösségi halászhajók számára, és kéri ezen intézkedések alkalmazását az ezt kérő hajók számára;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az üzemanyagárak emelkedése mellett az EU-s halászflotta ismétlődő panaszainak másik fő forrása termékei árának csökkenése, ami a jogellenes halászatból származó olcsó halászati termékek tömeges importjának köszönhető, ezért kéri, hogy






  a) | a Tanács járjon el felelősségteljesen és fogadja el a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat ellen irányuló jövőbeli irányelvet, annak érdekében, hogy a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatból származó importok ellenőrzését megerősítsék és javítsák; |
| --- | --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az üzemanyagárak emelkedése mellett az EU-s halászflotta ismétlődő panaszainak másik fő forrása termékei árának csökkenése, ami a jogellenes halászatból származó olcsó halászati termékek tömeges importjának köszönhető, ezért kéri, hogy

a)

a Tanács járjon el felelősségteljesen és fogadja el a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat ellen irányuló jövőbeli irányelvet, annak érdekében, hogy a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatból származó importok ellenőrzését megerősítsék és javítsák;

| b) | gyakrabban és szigorúbban ellenőrizzék a harmadik országokból származó halászati termékeket, hogy biztosítsák, hogy a behozott termékekre ugyanazok a szabályok vonatkozzanak, mint a közösségiekre; |
| --- | --- |

b)

gyakrabban és szigorúbban ellenőrizzék a harmadik országokból származó halászati termékeket, hogy biztosítsák, hogy a behozott termékekre ugyanazok a szabályok vonatkozzanak, mint a közösségiekre;

| c) | pontosabb és bővebb információt tüntessenek fel a halászati termékek eredetéről, de mindenekelőtt garantálják és ellenőrizzék, hogy minden esetben használják a kötelező tájékoztató címkéket, és lépjenek fel a címkézéssel kapcsolatos csalások ellen; |
| --- | --- |

c)

pontosabb és bővebb információt tüntessenek fel a halászati termékek eredetéről, de mindenekelőtt garantálják és ellenőrizzék, hogy minden esetben használják a kötelező tájékoztató címkéket, és lépjenek fel a címkézéssel kapcsolatos csalások ellen;

| 6. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy az Európai Parlament javaslatainak figyelembevétele mellett minél hamarabb nyújtsa be a halászati és akvakultúra termékek piacának közös szervezése felülvizsgálatára irányuló javaslatát, hogy nagyobb felelősséget biztosítsanak a halászok számára az árak meghatározásában, ily módon biztosítva az ágazat bevételeit, a piac stabilitását, a halászati termékek kereskedelmének javítását és a termelt hozzáadott érték növelését; |
| --- | --- |

6.

megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy az Európai Parlament javaslatainak figyelembevétele mellett minél hamarabb nyújtsa be a halászati és akvakultúra termékek piacának közös szervezése felülvizsgálatára irányuló javaslatát, hogy nagyobb felelősséget biztosítsanak a halászok számára az árak meghatározásában, ily módon biztosítva az ágazat bevételeit, a piac stabilitását, a halászati termékek kereskedelmének javítását és a termelt hozzáadott érték növelését;

| 7. | kéri, hogy a halászflotta kiigazítási terveit minden tagállamban léptessék hatályba, és különítsék el a flotta önkéntes átszervezéséhez szükséges pénzügyi erőforrásokat; ennek érdekében:






  a) | felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg prioritási kritériumokat a válság által leginkább érintett flottaszegmensek vonatkozásában, |
| --- | --- | --- |

7.

kéri, hogy a halászflotta kiigazítási terveit minden tagállamban léptessék hatályba, és különítsék el a flotta önkéntes átszervezéséhez szükséges pénzügyi erőforrásokat; ennek érdekében:

a)

felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg prioritási kritériumokat a válság által leginkább érintett flottaszegmensek vonatkozásában,

| b) | elengedhetetlennek véli az Európai Halászati Alap nemzeti operatív programjainak felülvizsgálatát a célzottabb kiadások lehetővé tétele érdekében, |
| --- | --- |

b)

elengedhetetlennek véli az Európai Halászati Alap nemzeti operatív programjainak felülvizsgálatát a célzottabb kiadások lehetővé tétele érdekében,

| c) | támogatást kér a halászfelszerelések egyedi átalakításához a kevésbé üzemanyag-igényes halászati módszerek biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

c)

támogatást kér a halászfelszerelések egyedi átalakításához a kevésbé üzemanyag-igényes halászati módszerek biztosítása érdekében,

| d) | az üzemanyag-felhasználás hatékonyságának javítása érdekében ösztönzi az eszközvásárlást, |
| --- | --- |

d)

az üzemanyag-felhasználás hatékonyságának javítása érdekében ösztönzi az eszközvásárlást,

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a halászati ágazatban megvalósított CO2-csökkentéssel kapcsolatos 7 éves kompenzációs rendszerre vonatkozóan, a CO2jelenlegi tonnánkénti 25 eurós árát alapul véve; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a halászati ágazatban megvalósított CO2-csökkentéssel kapcsolatos 7 éves kompenzációs rendszerre vonatkozóan, a CO2jelenlegi tonnánkénti 25 eurós árát alapul véve;

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy az alternatív energiaforrások kutatására és a halászati ágazat energiahatékonyságának javítására irányuló projektek támogatásának elősegítése céljából támogassa egy külön halászati kutatási és fejlesztési alap létrehozását a meglévő hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramon belül; |
| --- | --- |

9.

felkéri a Bizottságot, hogy az alternatív energiaforrások kutatására és a halászati ágazat energiahatékonyságának javítására irányuló projektek támogatásának elősegítése céljából támogassa egy külön halászati kutatási és fejlesztési alap létrehozását a meglévő hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramon belül;

| 10. | úgy véli, hogy a halászati eszközök átalakítása és diverzifikációja hozzájárulhat a halászati ágazat energiafüggőségének enyhítéséhez; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a halászati eszközök átalakítása és diverzifikációja hozzájárulhat a halászati ágazat energiafüggőségének enyhítéséhez;

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy széles körű konzultáció keretében kérjék ki a halászati ágazat és egyéb érdekelt felek véleményét e célkitűzés elérésének legjobb módjáról, elismerve, hogy a helyzet – és így a megoldás is – nem feltétlenül egyforma valamennyi halászterületen vagy régióban; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy széles körű konzultáció keretében kérjék ki a halászati ágazat és egyéb érdekelt felek véleményét e célkitűzés elérésének legjobb módjáról, elismerve, hogy a helyzet – és így a megoldás is – nem feltétlenül egyforma valamennyi halászterületen vagy régióban;

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy a halászattól leginkább függő területek helyzetének enyhítése érdekében fogalmazzon meg konkrét javaslatokat; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot, hogy a halászattól leginkább függő területek helyzetének enyhítése érdekében fogalmazzon meg konkrét javaslatokat;

| 13. | európai szinten a szereplők (a közigazgatás, a szakszervezetek és a halászok) háromoldalú párbeszédére szólít fel az ágazat strukturális gondjainak megoldása érdekében – amelyek nem pusztán az olajárválság következményei –, a halászok munkakörülményeit elsőbbségben részesítve; |
| --- | --- |

13.

európai szinten a szereplők (a közigazgatás, a szakszervezetek és a halászok) háromoldalú párbeszédére szólít fel az ágazat strukturális gondjainak megoldása érdekében – amelyek nem pusztán az olajárválság következményei –, a halászok munkakörülményeit elsőbbségben részesítve;

| 14. | kéri, hogy a Halászati Miniszterek Tanácsának 2008 júniusában sorra kerülő következő ülésén prioritással kezeljék ezt a kérdést és hozzák meg a szükséges intézkedéseket a válság megoldására; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy a Halászati Miniszterek Tanácsának 2008 júniusában sorra kerülő következő ülésén prioritással kezeljék ezt a kérdést és hozzák meg a szükséges intézkedéseket a válság megoldására;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az európai halászati ágazati szervezetek képviselőinek. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az európai halászati ágazati szervezetek képviselőinek.

---

(1)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

(2)  HL C 306. E, 2006.12.15., 417. o.

(3)  Elfogadott szövegek P6_TA(2007)0606.

(4)  HL L 193., 2007.7.25., 6. o.

(5)  HL C 84., 2008.4.3., 10. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/35

---

2008. június 19., csütörtökEU–Oroszország csúcstalálkozó

P6_TA(2008)0309

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a 2008. június 26–27-én Hanti-Manszijszkban megrendezésre kerülő EU–Oroszország csúcstalálkozóról

2009/C 286 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Oroszországi Föderáció között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodásra (1), amely 1997-ben lépett hatályba és 2007-ben járt le,

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2008. május 26-i határozataira, amelyekben elfogadta a tárgyalási iránymutatásokat egy olyan megállapodás tekintetében, amely egy új, átfogó keretet biztosít majd az EU és Oroszország közötti kapcsolatok számára,

tekintettel a 2003. május 31-i szentpétervári csúcstalálkozót követően kiadott közös nyilatkozatban megfogalmazott közös uniós és orosz célkitűzésre, nevezetesen a közös gazdasági térség, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség, a külső biztonsági térség, valamint a kulturális szempontokat is magában foglaló kutatási és oktatási térség kialakításának szándékára,

tekintettel az EU és Oroszország kapcsolatairól szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2007. október 26-án a portugáliai Mafrában tartott EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló, 2007. november 14-i állásfoglalására (2),

tekintettel az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációkra, és különösen azok 2008. április 17-i hetedik fordulójára, amely – főként a közelmúltbeli parlamenti és elnökválasztások fényében – a sajtó-, a véleménynyilvánítási és a gyülekezési szabadsággal, a civil társadalom működésével, a kisebbségekhez tartozók jogaival, a rasszizmussal és idegengyűlölettel, valamint a gyermekek jogaival foglalkozott,

tekintettel az EU és Oroszország közös térségei végrehajtásának előrehaladásáról szóló, a Bizottság által készített és 2007 márciusában megjelent 2007-es éves jelentésre,

tekintettel az EU–Oroszország Szabadsággal, Biztonsággal és Jogérvényesüléséssel Foglalkozó Állandó Partnerségi Tanácsának 2008. április 24–25-én, Szentpéterváron megrendezett nyolcadik ülésének eredményeire,

tekintettel az EU–Oroszország Partnerségi és Együttműködési Tanácshoz delegált európai parlamenti küldöttség elnökének az EU–Oroszország munkacsoport 2008. március 17–18-i moszkvai látogatását követő nyilatkozatára,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és Oroszország közötti kapcsolatok az elmúlt évtized során folyamatosan fejlődtek, aminek következtében mély és átfogó gazdasági integráció és kölcsönös függőség alakult ki, amely a közeljövőben még tovább fog mélyülni; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Oroszország közötti kapcsolatok az elmúlt évtized során folyamatosan fejlődtek, aminek következtében mély és átfogó gazdasági integráció és kölcsönös függőség alakult ki, amely a közeljövőben még tovább fog mélyülni;

| B. | mivel az EU és Oroszország – amely tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának – egyaránt felel a globális stabilitásért és biztonságért, és mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és a jószomszédi viszony rendkívül fontos Európa stabilitása, biztonsága és jóléte szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és Oroszország – amely tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának – egyaránt felel a globális stabilitásért és biztonságért, és mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és a jószomszédi viszony rendkívül fontos Európa stabilitása, biztonsága és jóléte szempontjából;

| C. | mivel az EU és az Orosz Föderáció közötti stratégiai partnerségi megállapodás aláírása továbbra is kiemelkedő jelentőséggel bír a két partner közötti együttműködés további fejlesztése és elmélyítése szempontjából; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és az Orosz Föderáció közötti stratégiai partnerségi megállapodás aláírása továbbra is kiemelkedő jelentőséggel bír a két partner közötti együttműködés további fejlesztése és elmélyítése szempontjából;

| D. | mivel az új stratégiai partnerségi megállapodásról szóló tárgyalásokat a négy közös térség – nevezetesen a közös gazdasági térség, a szabadság, biztonság és jog érvényesülésének közös térsége, a külső biztonság közös térsége, valamint a kutatás, oktatás és kultúra közös térsége – kialakítása érdekében tett lépések eredményei alapján minél előbb meg kellene kezdeni, mivel a négy közös térség mielőbbi létrehozásának kell az új stratégiai partnerségi megállapodásról szóló tárgyalások középpontjában állnia; |
| --- | --- |

D.

mivel az új stratégiai partnerségi megállapodásról szóló tárgyalásokat a négy közös térség – nevezetesen a közös gazdasági térség, a szabadság, biztonság és jog érvényesülésének közös térsége, a külső biztonság közös térsége, valamint a kutatás, oktatás és kultúra közös térsége – kialakítása érdekében tett lépések eredményei alapján minél előbb meg kellene kezdeni, mivel a négy közös térség mielőbbi létrehozásának kell az új stratégiai partnerségi megállapodásról szóló tárgyalások középpontjában állnia;

| E. | mivel miután jelentős előrelépés történt a húskészítmények és más mezőgazdasági termékek Lengyelországból való behozatalával szembeni orosz embargó, valamint a Barátság-vezeték – Litvánia általi politikai megtorló jellegű intézkedésnek tekintett – lezárására vonatkozó ígéretek tekintetében, végül a tagállamok megállapodást kötöttek egymással egy új megállapodásra vonatkozó új tárgyalási felhatalmazás véglegesítéséről, amely új megállapodás a múlt év végén lejárt partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lép; |
| --- | --- |

E.

mivel miután jelentős előrelépés történt a húskészítmények és más mezőgazdasági termékek Lengyelországból való behozatalával szembeni orosz embargó, valamint a Barátság-vezeték – Litvánia általi politikai megtorló jellegű intézkedésnek tekintett – lezárására vonatkozó ígéretek tekintetében, végül a tagállamok megállapodást kötöttek egymással egy új megállapodásra vonatkozó új tárgyalási felhatalmazás véglegesítéséről, amely új megállapodás a múlt év végén lejárt partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lép;

| F. | mivel 2008. május 7-én Dimitrij Medvegyev, az Orosz Föderáció elnöke letette hivatali esküjét; mivel az új elnök a korábbi elnököt, Vlagyimir Putyint jelölte miniszterelnöknek, akit a Duma elsöprő többséggel megerősített eme tisztségében; |
| --- | --- |

F.

mivel 2008. május 7-én Dimitrij Medvegyev, az Orosz Föderáció elnöke letette hivatali esküjét; mivel az új elnök a korábbi elnököt, Vlagyimir Putyint jelölte miniszterelnöknek, akit a Duma elsöprő többséggel megerősített eme tisztségében;

| G. | mivel a tavalyi dumaválasztást és az ez évi elnökválasztást követően az orosz vezetésben bekövetkező változások új lendületet adhatnak az EU és Oroszország közötti kapcsolatoknak, Oroszország néhány közeli szomszédjához fűződő kapcsolatai javításának, valamint a demokrácia és a jogállamiság oroszországi fejlődésének, |
| --- | --- |

G.

mivel a tavalyi dumaválasztást és az ez évi elnökválasztást követően az orosz vezetésben bekövetkező változások új lendületet adhatnak az EU és Oroszország közötti kapcsolatoknak, Oroszország néhány közeli szomszédjához fűződő kapcsolatai javításának, valamint a demokrácia és a jogállamiság oroszországi fejlődésének,

| H. | mivel az új orosz elnök, Dimitrij Medvegyev beiktatási beszédében megerősítette elkötelezettségét egy érett és hatékony jogrendszer mint Oroszország gazdasági és társadalmi fejlődése alapvető feltételének kialakítása, továbbá Oroszország nemzetközi közösségen belüli befolyásának fokozása és Oroszországnak a világ felé való fokozottabb nyitása, valamint a más népekkel mint egyenlő partnerekkel folytatott párbeszéd megkönnyítése mellett; mivel első lépésként Medvegyev elnök elrendelte egy korrupcióelleni tanács létrehozását, amelynek elnöki tisztségét ő maga tölti majd be; |
| --- | --- |

H.

mivel az új orosz elnök, Dimitrij Medvegyev beiktatási beszédében megerősítette elkötelezettségét egy érett és hatékony jogrendszer mint Oroszország gazdasági és társadalmi fejlődése alapvető feltételének kialakítása, továbbá Oroszország nemzetközi közösségen belüli befolyásának fokozása és Oroszországnak a világ felé való fokozottabb nyitása, valamint a más népekkel mint egyenlő partnerekkel folytatott párbeszéd megkönnyítése mellett; mivel első lépésként Medvegyev elnök elrendelte egy korrupcióelleni tanács létrehozását, amelynek elnöki tisztségét ő maga tölti majd be;

| I. | mivel az Orosz Föderációnak a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) történő csatlakozása nagymértékben hozzájárulna az Oroszország és az Európai Unió közötti gazdasági kapcsolatok további javulásához, amennyiben Oroszország kötelezettséget vállalna a WTO által támasztott követelményeknek és kötelezettségek teljes körű teljesítésére; |
| --- | --- |

I.

mivel az Orosz Föderációnak a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) történő csatlakozása nagymértékben hozzájárulna az Oroszország és az Európai Unió közötti gazdasági kapcsolatok további javulásához, amennyiben Oroszország kötelezettséget vállalna a WTO által támasztott követelményeknek és kötelezettségek teljes körű teljesítésére;

| J. | mivel az energiaellátás biztonsága az egyik legnagyobb kihívás Európa számára és az Oroszországgal folytatott együttműködés egyik fő területe; mivel közös erőfeszítéseket kell tenni mind a már létező, mind a még fejlesztést igénylő energiaszállító rendszerek teljes körű és hatékony kihasználása érdekében; mivel az EU nagyfokú függősége a fosszilis üzemanyagoktól gátolja a kiegyensúlyozott, koherens és értékközpontú európai megközelítés kialakítását Oroszországgal kapcsolatban; |
| --- | --- |

J.

mivel az energiaellátás biztonsága az egyik legnagyobb kihívás Európa számára és az Oroszországgal folytatott együttműködés egyik fő területe; mivel közös erőfeszítéseket kell tenni mind a már létező, mind a még fejlesztést igénylő energiaszállító rendszerek teljes körű és hatékony kihasználása érdekében; mivel az EU nagyfokú függősége a fosszilis üzemanyagoktól gátolja a kiegyensúlyozott, koherens és értékközpontú európai megközelítés kialakítását Oroszországgal kapcsolatban;

| K. | mivel Oroszország a közelmúltban több nagy energiaprojektjébe stratégiai partnerként felvett néhányat az EU legnagyobb energiavállalatai közül, illetve lehetővé tette uniós vállalatok számára bizonyos stratégiai részvénycsomagok felvásárlását orosz vállalatokban; mivel a jogbiztonság és a tulajdonjogok biztosítása feltétlenül szükséges az oroszországi külföldi befektetések jelenlegi szintjének fenntartásához; |
| --- | --- |

K.

mivel Oroszország a közelmúltban több nagy energiaprojektjébe stratégiai partnerként felvett néhányat az EU legnagyobb energiavállalatai közül, illetve lehetővé tette uniós vállalatok számára bizonyos stratégiai részvénycsomagok felvásárlását orosz vállalatokban; mivel a jogbiztonság és a tulajdonjogok biztosítása feltétlenül szükséges az oroszországi külföldi befektetések jelenlegi szintjének fenntartásához;

| L. | mivel az energiaellátás és -szállítás feltételeiről folytatott vitákat tárgyalások útján, megkülönböztetésmentes és átlátható módon kell rendezni, és mivel e viták soha nem válhatnak az EU tagállamaira és a közös szomszédos országokra gyakorolt politikai nyomás eszközeivé; |
| --- | --- |

L.

mivel az energiaellátás és -szállítás feltételeiről folytatott vitákat tárgyalások útján, megkülönböztetésmentes és átlátható módon kell rendezni, és mivel e viták soha nem válhatnak az EU tagállamaira és a közös szomszédos országokra gyakorolt politikai nyomás eszközeivé;

| M. | mivel az EU és az Orosz Föderáció között kötendő megállapodásnak ezért magába kell foglalnia az Energia Charta Egyezményben lefektetett elveket; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU és az Orosz Föderáció között kötendő megállapodásnak ezért magába kell foglalnia az Energia Charta Egyezményben lefektetett elveket;

| N. | mivel az EU-nak és az Orosz Föderációnak közösen aktív szerepet kellene vállalnia a béke és a stabilitás megteremtésében az európai kontinensen, különösen a közös szomszédságban, valamint a világ többi részén; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU-nak és az Orosz Föderációnak közösen aktív szerepet kellene vállalnia a béke és a stabilitás megteremtésében az európai kontinensen, különösen a közös szomszédságban, valamint a világ többi részén;

| O. | mivel az EU-nak és az Orosz Föderációnak együtt kellene dolgoznia azon, hogy végleges megoldást találjanak Koszovó nemzetközi státuszára, továbbá hogy békésen rendezzék az egyre veszélyesebbé váló konfliktusokat az abháziai, dél-oszétiai, hegyi-karabahi és a Dnyeszteren túli régiókban; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU-nak és az Orosz Föderációnak együtt kellene dolgoznia azon, hogy végleges megoldást találjanak Koszovó nemzetközi státuszára, továbbá hogy békésen rendezzék az egyre veszélyesebbé váló konfliktusokat az abháziai, dél-oszétiai, hegyi-karabahi és a Dnyeszteren túli régiókban;

| P. | mivel az orosz hatóságok arra vonatkozó döntését követően, hogy jogi kapcsolatokat létesítenek a szakadár Abházia és Dél-Oszétia köztársaságaival, ezeken a grúz területeken a helyzet tovább romlik, megkérdőjelezve az orosz katonai erők semleges békefenntartó szerepét és aláásva Grúzia területi integritását; |
| --- | --- |

P.

mivel az orosz hatóságok arra vonatkozó döntését követően, hogy jogi kapcsolatokat létesítenek a szakadár Abházia és Dél-Oszétia köztársaságaival, ezeken a grúz területeken a helyzet tovább romlik, megkérdőjelezve az orosz katonai erők semleges békefenntartó szerepét és aláásva Grúzia területi integritását;

| Q. | mivel Oroszország felfüggesztette részvételét az európai hagyományos fegyverzetekre vonatkozó egyezményben (CFE szerződés), közölvén, hogy leállítja katonai objektumainak NATO-tagállamok általi ellenőrzéseit és vizsgálatait, valamint hogy hagyományos fegyvereinek számát nem korlátozza többé; |
| --- | --- |

Q.

mivel Oroszország felfüggesztette részvételét az európai hagyományos fegyverzetekre vonatkozó egyezményben (CFE szerződés), közölvén, hogy leállítja katonai objektumainak NATO-tagállamok általi ellenőrzéseit és vizsgálatait, valamint hogy hagyományos fegyvereinek számát nem korlátozza többé;

| R. | mivel az uniós miniszteri trojkával 2008. április 29-én, Luxembourgban tartott ülését követően Szergej Lavrov orosz külügyminiszter megerősítette, hogy Oroszország részt vesz az EU csádi és közép-afrikai köztársasági katonai műveleteiben (2008. január 28-én elindított EUFOR Csád/KAK művelet (3)); |
| --- | --- |

R.

mivel az uniós miniszteri trojkával 2008. április 29-én, Luxembourgban tartott ülését követően Szergej Lavrov orosz külügyminiszter megerősítette, hogy Oroszország részt vesz az EU csádi és közép-afrikai köztársasági katonai műveleteiben (2008. január 28-én elindított EUFOR Csád/KAK művelet (3));

| S. | mivel továbbra is igen aggasztóak az Orosz Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint az általános megegyezéssel létrehozott demokratikus elvekkel, szabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos fejlemények, mivel az Orosz Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagja, és ezért elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

S.

mivel továbbra is igen aggasztóak az Orosz Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint az általános megegyezéssel létrehozott demokratikus elvekkel, szabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos fejlemények, mivel az Orosz Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagja, és ezért elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása mellett;

| T. | mivel fontos, hogy az EU közös álláspontot képviseljen, szolidaritást mutasson, és az Orosz Föderációval fenntartott kapcsolataiban egységet jelenítsen meg, és hogy ezek a kapcsolatok kölcsönös érdekeken és közös értékeken alapuljanak; |
| --- | --- |

T.

mivel fontos, hogy az EU közös álláspontot képviseljen, szolidaritást mutasson, és az Orosz Föderációval fenntartott kapcsolataiban egységet jelenítsen meg, és hogy ezek a kapcsolatok kölcsönös érdekeken és közös értékeken alapuljanak;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a soron következő csúcstalálkozó lesz az első EU–Oroszország csúcstalálkozó, amelyen az újonnan megválasztott elnök, Dmitrij Medvegyev részt vesz, és kifejezi abbéli reményét, hogy e találkozó az EU és Oroszország közötti kapcsolatok javulását fogja jelezni; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a soron következő csúcstalálkozó lesz az első EU–Oroszország csúcstalálkozó, amelyen az újonnan megválasztott elnök, Dmitrij Medvegyev részt vesz, és kifejezi abbéli reményét, hogy e találkozó az EU és Oroszország közötti kapcsolatok javulását fogja jelezni;

| 2. | ismételten hangsúlyozza azt a meggyőződését, hogy a stratégiai együttműködés kialakítása szempontjából Oroszország továbbra is fontos partner, valamint hogy az EU-nak és Oroszországnak nemcsak a gazdasági és kereskedelmi érdekei esnek egybe, hanem a nemzetközi porondon és a közös szomszédságban folytatott szoros együttműködés célkitűzése is; |
| --- | --- |

2.

ismételten hangsúlyozza azt a meggyőződését, hogy a stratégiai együttműködés kialakítása szempontjából Oroszország továbbra is fontos partner, valamint hogy az EU-nak és Oroszországnak nemcsak a gazdasági és kereskedelmi érdekei esnek egybe, hanem a nemzetközi porondon és a közös szomszédságban folytatott szoros együttműködés célkitűzése is;

| 3. | hangsúlyozza a tagállamok közötti egységesség fontosságát az Oroszországgal folytatott kapcsolatokban, és felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elsőbbséget az Orosz Föderációval folytatott tárgyalások során egy közös álláspont hosszú távú előnyeinek a konkrét kérdésekről szóló kétoldalú megállapodások rövid távú előnyeivel szemben; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a tagállamok közötti egységesség fontosságát az Oroszországgal folytatott kapcsolatokban, és felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elsőbbséget az Orosz Föderációval folytatott tárgyalások során egy közös álláspont hosszú távú előnyeinek a konkrét kérdésekről szóló kétoldalú megállapodások rövid távú előnyeivel szemben;

| 4. | támogatja, hogy az Oroszországgal folytatott jövőbeli kapcsolatok kialakítása nagyobb elkötelezettség mellett történjen, továbbra is a négy közös területhez tartozó témákra és az új partnerségi és együttműködési megállapodás szükségességére, illetve a konkrét együttműködésre, közös projektekre, valamint az eddigi kötelezettségvállalások és megállapodások végrehajtására összpontosítva; |
| --- | --- |

4.

támogatja, hogy az Oroszországgal folytatott jövőbeli kapcsolatok kialakítása nagyobb elkötelezettség mellett történjen, továbbra is a négy közös területhez tartozó témákra és az új partnerségi és együttműködési megállapodás szükségességére, illetve a konkrét együttműködésre, közös projektekre, valamint az eddigi kötelezettségvállalások és megállapodások végrehajtására összpontosítva;

| 5. | elégedettségének ad hangot, amiért végül sikerült legyőzni az akadályokat az Orosz Föderációval egy új stratégiai partnerségről folytatandó tárgyalásokkal kapcsolatos megbízatásra vonatkozó megállapodás tekintetében; |
| --- | --- |

5.

elégedettségének ad hangot, amiért végül sikerült legyőzni az akadályokat az Orosz Föderációval egy új stratégiai partnerségről folytatandó tárgyalásokkal kapcsolatos megbízatásra vonatkozó megállapodás tekintetében;

| 6. | sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – az Orosz Föderáció kormányával együtt – a Hanti-Manszijszkban megrendezendő 21. EU–Oroszország csúcsot valódi új kiindulópontként kezeljék az EU–orosz kapcsolatok további megerősítése érdekében oly módon, hogy elkezdik egy új partnerségi és együttműködési megállapodás tárgyalásait, ezzel alapot teremtve további konkrét eredmények megvalósításához a közel jövőben; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – az Orosz Föderáció kormányával együtt – a Hanti-Manszijszkban megrendezendő 21. EU–Oroszország csúcsot valódi új kiindulópontként kezeljék az EU–orosz kapcsolatok további megerősítése érdekében oly módon, hogy elkezdik egy új partnerségi és együttműködési megállapodás tárgyalásait, ezzel alapot teremtve további konkrét eredmények megvalósításához a közel jövőben;

| 7. | üdvözli, hogy az új elnök, Dmitrij Medvegyev beiktatási beszédében kifejezte a polgári jogok fontosságát, valamint üdvözli azt a tényt, hogy beszédében megerősítette az emberi jogok fontossága és a jogállamiság melletti elkötelezettségét; elvárja, hogy ezeket a szavakat tettek is kövessék, és hogy Oroszország elindítsa azokat a szükséges reformokat, amelyek egy fejlett demokratikus rendszer alapjait teremtenék meg; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az új elnök, Dmitrij Medvegyev beiktatási beszédében kifejezte a polgári jogok fontosságát, valamint üdvözli azt a tényt, hogy beszédében megerősítette az emberi jogok fontossága és a jogállamiság melletti elkötelezettségét; elvárja, hogy ezeket a szavakat tettek is kövessék, és hogy Oroszország elindítsa azokat a szükséges reformokat, amelyek egy fejlett demokratikus rendszer alapjait teremtenék meg;

| 8. | mély aggodalmát fejezi ki az orosz és nemzetközi emberi jogi bizottságok folyamatos jelentései miatt a börtönökben, rendőrőrsökön és a csecsenföldi titkos büntetőintézetekben alkalmazott kínzással, valamint embertelen és megalázó bánásmódokkal kapcsolatban; mélységes aggodalmának ad hangot továbbá az etnikai, faji és vallási kisebbségek elleni támadások számának növekedése miatt Oroszországban; |
| --- | --- |

8.

mély aggodalmát fejezi ki az orosz és nemzetközi emberi jogi bizottságok folyamatos jelentései miatt a börtönökben, rendőrőrsökön és a csecsenföldi titkos büntetőintézetekben alkalmazott kínzással, valamint embertelen és megalázó bánásmódokkal kapcsolatban; mélységes aggodalmának ad hangot továbbá az etnikai, faji és vallási kisebbségek elleni támadások számának növekedése miatt Oroszországban;

| 9. | megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az orosz minisztériumok – kivéve a külügyminisztérium – részvételével tegyék az EU–Oroszország emberi jogi konzultációt hatékonyabbá és eredményközpontúvá, és hogy a konzultáció minden szintjén vonják be az Európai Parlamentet; e tekintetben úgy véli, hogy a Bizottság által a civil táradalom szereplői számára szervezett, a hivatalos konzultációkat megelőző eligazítás fontos eszköz, amelyet az orosz hatóságoknak megfelelően támogatnia kell és figyelembe kell vennie azzal a céllal, hogy azt valódi jogi szemináriummá formálják át, amelybe bevonják a tudományos szakértőket, a civil társadalom képviselőit és mind a két oldalt képviselő tisztviselőket; |
| --- | --- |

9.

megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az orosz minisztériumok – kivéve a külügyminisztérium – részvételével tegyék az EU–Oroszország emberi jogi konzultációt hatékonyabbá és eredményközpontúvá, és hogy a konzultáció minden szintjén vonják be az Európai Parlamentet; e tekintetben úgy véli, hogy a Bizottság által a civil táradalom szereplői számára szervezett, a hivatalos konzultációkat megelőző eligazítás fontos eszköz, amelyet az orosz hatóságoknak megfelelően támogatnia kell és figyelembe kell vennie azzal a céllal, hogy azt valódi jogi szemináriummá formálják át, amelybe bevonják a tudományos szakértőket, a civil társadalom képviselőit és mind a két oldalt képviselő tisztviselőket;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az erős és független civil társadalom a valódi és érett demokrácia alapvető és pótolhatatlan eleme; e tekintetben mélységesen aggasztónak találja az emberi jogvédők romló helyzetét és az emberi jogok előmozdítása, valamint a környezetvédelmi és ökológiai kérdések területén tevékenykedő civil szervezetek által tevékenységük bejegyzésekor és végrehajtásakor tapasztalt nehézségeket; rendkívül aggasztónak tartja a szélsőségességről szóló jogszabály nemrégiben történt módosítását, amely korlátozhatja az információ szabad áramlását és oda vezethet, hogy az orosz hatóságok tovább nyirbálhatják a független újságírók és a politikai ellenzék tagjainak szólásszabadsághoz való jogát; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az erős és független civil társadalom a valódi és érett demokrácia alapvető és pótolhatatlan eleme; e tekintetben mélységesen aggasztónak találja az emberi jogvédők romló helyzetét és az emberi jogok előmozdítása, valamint a környezetvédelmi és ökológiai kérdések területén tevékenykedő civil szervezetek által tevékenységük bejegyzésekor és végrehajtásakor tapasztalt nehézségeket; rendkívül aggasztónak tartja a szélsőségességről szóló jogszabály nemrégiben történt módosítását, amely korlátozhatja az információ szabad áramlását és oda vezethet, hogy az orosz hatóságok tovább nyirbálhatják a független újságírók és a politikai ellenzék tagjainak szólásszabadsághoz való jogát;

| 11. | felhívja az Orosz Föderációt, hogy tegyen bizonyságot a közös értékek melletti elkötelezettségéről azáltal, hogy ratifikálja az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 14. jegyzőkönyvét, ezáltal jelentős reformokat lehetővé téve az Emberi Jogok Európai Bíróságán, amely több tízezer esetnyi ügyhátralékkal küszködik; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy tartsák be az Európai Emberi Jogi Bíróság által hozott valamennyi ítéletet; |
| --- | --- |

11.

felhívja az Orosz Föderációt, hogy tegyen bizonyságot a közös értékek melletti elkötelezettségéről azáltal, hogy ratifikálja az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 14. jegyzőkönyvét, ezáltal jelentős reformokat lehetővé téve az Emberi Jogok Európai Bíróságán, amely több tízezer esetnyi ügyhátralékkal küszködik; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy tartsák be az Európai Emberi Jogi Bíróság által hozott valamennyi ítéletet;

| 12. | üdvözli, hogy az EU–Oroszország csúcstalálkozót a Hanti-Manysi Autonóm Körzet közigazgatási központjában fogják megtartani; felhívja a soros elnökséget, hogy használja ki a csúcstalálkozó – amelyet a finnugor népek 5. világkongresszusa követ – nyújtotta lehetőséget a finnugor kisebbségek oroszországi problémáinak kezelésére irányuló, továbbá a politikai képviseletük, valamint kulturális és nyelvi identitásuk védelme és fejlesztése érdekében tett erőfeszítések megvitatására; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy az EU–Oroszország csúcstalálkozót a Hanti-Manysi Autonóm Körzet közigazgatási központjában fogják megtartani; felhívja a soros elnökséget, hogy használja ki a csúcstalálkozó – amelyet a finnugor népek 5. világkongresszusa követ – nyújtotta lehetőséget a finnugor kisebbségek oroszországi problémáinak kezelésére irányuló, továbbá a politikai képviseletük, valamint kulturális és nyelvi identitásuk védelme és fejlesztése érdekében tett erőfeszítések megvitatására;

| 13. | megismétli továbbá a közös gazdasági térség (KGT) létrehozásának fontosságát és a KGT-ütemtervben elfogadott célok további fejlesztését, különösen az EU és Oroszország közötti nyitott és integrált piac kialakítását illetően; |
| --- | --- |

13.

megismétli továbbá a közös gazdasági térség (KGT) létrehozásának fontosságát és a KGT-ütemtervben elfogadott célok további fejlesztését, különösen az EU és Oroszország közötti nyitott és integrált piac kialakítását illetően;

| 14. | üdvözli a legutóbbi, mafrai EU–Oroszország csúcstalálkozó óta az Oroszország WTO-hoz való csatlakozása tekintetében elért előrelépést, ami mindkét fél üzleti közösségei számára egyenlő feltételeket teremt és nagyban segíti a modern, diverzifikált és csúcstechnológiát alkalmazó gazdaság kialakítására irányuló orosz erőfeszítéseket; felszólítja Oroszországot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a csatlakozási folyamat fennmaradó akadályainak eltávolítása, különösen az exportadók és -díjak eltörlése érdekében, valamint azért, hogy képes legyen teljes mértékben megfelelni a WTO-tagság állította kötelezettségeknek és követelményeknek, és képes legyen végrehajtani azokat, amelyek teljesítését követően az EU megkezdheti az Oroszországgal kötendő szabadkereskedelmi megállapodás tárgyalását; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a legutóbbi, mafrai EU–Oroszország csúcstalálkozó óta az Oroszország WTO-hoz való csatlakozása tekintetében elért előrelépést, ami mindkét fél üzleti közösségei számára egyenlő feltételeket teremt és nagyban segíti a modern, diverzifikált és csúcstechnológiát alkalmazó gazdaság kialakítására irányuló orosz erőfeszítéseket; felszólítja Oroszországot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a csatlakozási folyamat fennmaradó akadályainak eltávolítása, különösen az exportadók és -díjak eltörlése érdekében, valamint azért, hogy képes legyen teljes mértékben megfelelni a WTO-tagság állította kötelezettségeknek és követelményeknek, és képes legyen végrehajtani azokat, amelyek teljesítését követően az EU megkezdheti az Oroszországgal kötendő szabadkereskedelmi megállapodás tárgyalását;

| 15. | fokozottan hangsúlyozza továbbá annak a fontosságát, hogy rövid időn belül megállapodás szülessen a nyers szálfa Orosz Föderációból az EU-ba irányuló exportjára vonatkozó vámok nagyságáról; sajnálja, hogy Oroszország nem tartotta magát a Szibéria feletti átrepülés díjával kapcsolatos kötelezettségvállalásához, és felszólítja Oroszországot, hogy a témával kapcsolatban írjon alá egy megállapodást a szamarai csúcstalálkozón; |
| --- | --- |

15.

fokozottan hangsúlyozza továbbá annak a fontosságát, hogy rövid időn belül megállapodás szülessen a nyers szálfa Orosz Föderációból az EU-ba irányuló exportjára vonatkozó vámok nagyságáról; sajnálja, hogy Oroszország nem tartotta magát a Szibéria feletti átrepülés díjával kapcsolatos kötelezettségvállalásához, és felszólítja Oroszországot, hogy a témával kapcsolatban írjon alá egy megállapodást a szamarai csúcstalálkozón;

| 16. | hangsúlyozza, hogy fontos a befektetési légkör javítása Oroszországban az európai befektetők számára, és az csak diszkriminációmentes és átlátható üzleti feltételek, kevesebb bürokrácia és a kétirányú befektetések támogatásával és elősegítésével érhető el; aggódik a hatóságok által alkalmazott szabályok kiszámíthatatlansága miatt; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy fontos a befektetési légkör javítása Oroszországban az európai befektetők számára, és az csak diszkriminációmentes és átlátható üzleti feltételek, kevesebb bürokrácia és a kétirányú befektetések támogatásával és elősegítésével érhető el; aggódik a hatóságok által alkalmazott szabályok kiszámíthatatlansága miatt;

| 17. | üdvözli az EU és Oroszország között az energiával és a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdésekről folyó párbeszéd elmélyülését; hangsúlyozza az EU és Oroszország közötti kereskedelmi és gazdasági együttműködés további lehetőségét hordozó energiaimport fontosságát az európai gazdaságok számára; hangsúlyozza, hogy ezen együttműködésnek a kölcsönös függőségen és az átláthatóságon, valamint a piacokhoz, az infrastruktúrához és a beruházáshoz való egyenlő hozzáférésen kell alapulnia; üdvözli Oroszország csatlakozását a Kiotói Jegyzőkönyvhöz, és hangsúlyozza a Kiotói Jegyzőkönyv utáni időszakra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű éghajlat-változási célkitűzések Oroszország részéről történő maradéktalan támogatásának szükségességét; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Energia Charta Egyezmény és az ahhoz csatolt, tranzitról szóló jegyzőkönyv alapelvei, valamint a G8-ak következtetései kerüljenek be az EU és Oroszország között létrejövő új partnerségi és együttműködési megállapodásba, beleértve az energiahatékonysággal, a szén-dioxid-kibocsátással és a megújuló energiával, többek között a bioenergiával kapcsolatos további együttműködést; rámutat arra, hogy ezeknek az elveknek vonatkozniuk kell az energiainfrastruktúrával kapcsolatos főbb projektekre; ezekben az érzékeny energiaügyi kérdésekben egységes fellépésre szólítja fel az Európai Uniót Oroszország irányában; felhívja az EU és Oroszország közötti, energiáról szóló párbeszédben résztvevő partnereket annak a lehetőségnek a megvizsgálására, hogy az EU-ba érkező orosz energiaellátást euróban számlázzák, függetlenedve ezáltal a harmadik országok pénznemétől; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az EU és Oroszország között az energiával és a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdésekről folyó párbeszéd elmélyülését; hangsúlyozza az EU és Oroszország közötti kereskedelmi és gazdasági együttműködés további lehetőségét hordozó energiaimport fontosságát az európai gazdaságok számára; hangsúlyozza, hogy ezen együttműködésnek a kölcsönös függőségen és az átláthatóságon, valamint a piacokhoz, az infrastruktúrához és a beruházáshoz való egyenlő hozzáférésen kell alapulnia; üdvözli Oroszország csatlakozását a Kiotói Jegyzőkönyvhöz, és hangsúlyozza a Kiotói Jegyzőkönyv utáni időszakra vonatkozó, jogilag kötelező érvényű éghajlat-változási célkitűzések Oroszország részéről történő maradéktalan támogatásának szükségességét; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Energia Charta Egyezmény és az ahhoz csatolt, tranzitról szóló jegyzőkönyv alapelvei, valamint a G8-ak következtetései kerüljenek be az EU és Oroszország között létrejövő új partnerségi és együttműködési megállapodásba, beleértve az energiahatékonysággal, a szén-dioxid-kibocsátással és a megújuló energiával, többek között a bioenergiával kapcsolatos további együttműködést; rámutat arra, hogy ezeknek az elveknek vonatkozniuk kell az energiainfrastruktúrával kapcsolatos főbb projektekre; ezekben az érzékeny energiaügyi kérdésekben egységes fellépésre szólítja fel az Európai Uniót Oroszország irányában; felhívja az EU és Oroszország közötti, energiáról szóló párbeszédben résztvevő partnereket annak a lehetőségnek a megvizsgálására, hogy az EU-ba érkező orosz energiaellátást euróban számlázzák, függetlenedve ezáltal a harmadik országok pénznemétől;

| 18. | aggodalmának ad hangot az Orosz Föderáció nukleáris ágazatának biztonságát illetően, valamint a nukleáris technológia és anyagok más országokba történő exportjára vonatkozó tervek és a nukleáris biztonság ezzel járó veszélyeztetése, illetve az elterjedés kockázata miatt; |
| --- | --- |

18.

aggodalmának ad hangot az Orosz Föderáció nukleáris ágazatának biztonságát illetően, valamint a nukleáris technológia és anyagok más országokba történő exportjára vonatkozó tervek és a nukleáris biztonság ezzel járó veszélyeztetése, illetve az elterjedés kockázata miatt;

| 19. | felszólítja az Orosz Föderációt, hogy környezetbarát és fenntartható módon támogassa a megújuló energiára épülő ipar fejlesztését; felszólítja az Orosz Föderációt annak biztosítására, hogy valamennyi, a területén folyamatban lévő, vagy tervezett olaj- és gázprojekt megfeleljen a legmodernebb környezetvédelmi szabványoknak; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az Orosz Föderációt, hogy környezetbarát és fenntartható módon támogassa a megújuló energiára épülő ipar fejlesztését; felszólítja az Orosz Föderációt annak biztosítására, hogy valamennyi, a területén folyamatban lévő, vagy tervezett olaj- és gázprojekt megfeleljen a legmodernebb környezetvédelmi szabványoknak;

| 20. | üdvözli a haladást, amelyet az EU és Oroszország a szabadság, biztonság és a jog érvényesülésének közös övezete végrehajtása terén ért el, amely eddig főleg a vízumkönnyítés a visszafogadási megállapodásokra korlátozódott, ahol az utóbbiak hosszú távon jelentős lépésnek látszanak a vízummentes utazás célkitűzése felé; szorgalmazza az illegális bevándorlással kapcsolatos további együttműködést, az azonosító iratok ellenőrzésének javítását és a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos jobb információcserét; hangsúlyozza, hogy az európai biztonság mindenfajta megsértésének megakadályozása érdekében a Tanácsnak és a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy Oroszország megfeleljen a vízumok mindkét oldalon történő eltörléséről folytatott tárgyalások során létrejött valamennyi megállapodásban meghatározott összes feltételnek; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a haladást, amelyet az EU és Oroszország a szabadság, biztonság és a jog érvényesülésének közös övezete végrehajtása terén ért el, amely eddig főleg a vízumkönnyítés a visszafogadási megállapodásokra korlátozódott, ahol az utóbbiak hosszú távon jelentős lépésnek látszanak a vízummentes utazás célkitűzése felé; szorgalmazza az illegális bevándorlással kapcsolatos további együttműködést, az azonosító iratok ellenőrzésének javítását és a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos jobb információcserét; hangsúlyozza, hogy az európai biztonság mindenfajta megsértésének megakadályozása érdekében a Tanácsnak és a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy Oroszország megfeleljen a vízumok mindkét oldalon történő eltörléséről folytatott tárgyalások során létrejött valamennyi megállapodásban meghatározott összes feltételnek;

| 21. | rámutat, hogy Oroszország, amely tavaly változtatta meg vízumszabályait, és megszüntette az európai dolgozók által korábban gyakran igénybe vett egy éves, többszöri beutazásra jogosító, üzleti vízumokat, és azzal néz szembe, hogy emiatt az uniós üzletemberek és dolgozók elhagyják az országot, hacsak nem változtatnak ezeken a szabályokon; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy Oroszország, amely tavaly változtatta meg vízumszabályait, és megszüntette az európai dolgozók által korábban gyakran igénybe vett egy éves, többszöri beutazásra jogosító, üzleti vízumokat, és azzal néz szembe, hogy emiatt az uniós üzletemberek és dolgozók elhagyják az országot, hacsak nem változtatnak ezeken a szabályokon;

| 22. | üdvözli az űralkalmazásokra (műholdas helymeghatározás, földmegfigyelés, műholdas kommunikáció), a világűrbe való kijutásra (indító és jövőbeli űrszállítási rendszerek), az űrtudományra és az űrtechnológia-fejlesztésre kiterjedő, az Európai Bizottság, az Európai Űrügynökség és a Roscosmos (Orosz Föderális Űrügynökség) között 2006 márciusában létrehozott háromoldalú űrkutatási párbeszéd keretében az EU és Oroszország között zajló űrkutatási együttműködés elmélyítését; megjegyzi, hogy a közös gazdasági térségen belül az űrkutatási együttműködést elsőbbséget élvező ágazatként azonosították; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az űralkalmazásokra (műholdas helymeghatározás, földmegfigyelés, műholdas kommunikáció), a világűrbe való kijutásra (indító és jövőbeli űrszállítási rendszerek), az űrtudományra és az űrtechnológia-fejlesztésre kiterjedő, az Európai Bizottság, az Európai Űrügynökség és a Roscosmos (Orosz Föderális Űrügynökség) között 2006 márciusában létrehozott háromoldalú űrkutatási párbeszéd keretében az EU és Oroszország között zajló űrkutatási együttműködés elmélyítését; megjegyzi, hogy a közös gazdasági térségen belül az űrkutatási együttműködést elsőbbséget élvező ágazatként azonosították;

| 23. | felszólítja Oroszországot, hogy vegyen részt az Európai Közösség keretprogramjai által támogatott európai kutatási infrastruktúra kiépítésében; úgy véli, hogy egy ilyen ösztönző lehetővé tenné a jelentős orosz humán- és pénzügyi erőforrások kutatási, fejlesztési és innovációs területen történő hatékony felhasználását és további fejlesztését, így hasznos lenne mind Európa, mind Oroszország számára; (PPE) |
| --- | --- |

23.

felszólítja Oroszországot, hogy vegyen részt az Európai Közösség keretprogramjai által támogatott európai kutatási infrastruktúra kiépítésében; úgy véli, hogy egy ilyen ösztönző lehetővé tenné a jelentős orosz humán- és pénzügyi erőforrások kutatási, fejlesztési és innovációs területen történő hatékony felhasználását és további fejlesztését, így hasznos lenne mind Európa, mind Oroszország számára; (PPE)

| 24. | felhívja Oroszország és az Egyesült Államok kormányát, hogy az EU tagállamainak közvetlen vagy közvetett bevonásával mélyítsék el a védelemről és biztonságról folyó párbeszédet; sürgeti mindkét ország kormányát, hogy teljes körűen vonják be az EU-t és tagállamait a párbeszédbe, és tartózkodjanak minden olyan lépéstől és döntéstől, amely az európai kontinens békéjét és stabilitását fenyegető veszélynek tekinthető; |
| --- | --- |

24.

felhívja Oroszország és az Egyesült Államok kormányát, hogy az EU tagállamainak közvetlen vagy közvetett bevonásával mélyítsék el a védelemről és biztonságról folyó párbeszédet; sürgeti mindkét ország kormányát, hogy teljes körűen vonják be az EU-t és tagállamait a párbeszédbe, és tartózkodjanak minden olyan lépéstől és döntéstől, amely az európai kontinens békéjét és stabilitását fenyegető veszélynek tekinthető;

| 25. | felhívja az orosz kormányt – az Európai Unióval és a koszovói európai uniós kapcsolattartó csoport többi tagjával együtt –, hogy pozitívan járuljon hozzá egy fenntartható politikai megoldáshoz Koszovó jövőjét, valamint a Nyugat-Balkán stabilitásának további megszilárdítását illetően; |
| --- | --- |

25.

felhívja az orosz kormányt – az Európai Unióval és a koszovói európai uniós kapcsolattartó csoport többi tagjával együtt –, hogy pozitívan járuljon hozzá egy fenntartható politikai megoldáshoz Koszovó jövőjét, valamint a Nyugat-Balkán stabilitásának további megszilárdítását illetően;

| 26. | felhívja Oroszországot, hogy ne ellenezze az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) (4)elindítását, valamint támogassa az EBESZ-t és erősítse meg megbízatását, amely lehetővé teszi a koszovói alkotmányban előírt biztosítékok maradéktalan végrehajtását, illetve a koszovói hatóságok elkötelezettségét az intézményi decentralizáció tekintetében, valamint a nem többségi közösségek, illetve a kulturális és építészeti örökség védelme tekintetében; |
| --- | --- |

26.

felhívja Oroszországot, hogy ne ellenezze az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) (4)elindítását, valamint támogassa az EBESZ-t és erősítse meg megbízatását, amely lehetővé teszi a koszovói alkotmányban előírt biztosítékok maradéktalan végrehajtását, illetve a koszovói hatóságok elkötelezettségét az intézményi decentralizáció tekintetében, valamint a nem többségi közösségek, illetve a kulturális és építészeti örökség védelme tekintetében;

| 27. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassanak az orosz kormánnyal közös olyan kezdeményezéseket, amelyek célja a közös szomszédok biztonságának és stabilitásának erősítése, különösen a fehéroroszországi demokrácia létrehozásáról folytatott megerősített párbeszéd, valamint az abháziai, dél-oszétiai, hegyi-karabahi és a Dnyeszteren túli régiókban fennálló konfliktusok végleges megoldására irányuló közös erőfeszítések révén; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassanak az orosz kormánnyal közös olyan kezdeményezéseket, amelyek célja a közös szomszédok biztonságának és stabilitásának erősítése, különösen a fehéroroszországi demokrácia létrehozásáról folytatott megerősített párbeszéd, valamint az abháziai, dél-oszétiai, hegyi-karabahi és a Dnyeszteren túli régiókban fennálló konfliktusok végleges megoldására irányuló közös erőfeszítések révén;

| 28. | komoly aggodalmának ad hangot, amiért Oroszország úgy határozott, hogy erősíti kapcsolatait a grúziai Abházia és Dél-Oszétia régiókkal, és újra megerősíti, hogy teljes mértékben támogatja Grúzia területi integritását; felszólítja Oroszországot, hogy tartózkodjon minden további lépéstől, amely fokozhatja a feszültséget és hogy tegyen lépéseket Grúziához fűződő kapcsolatai javítása érdekében; bízik abban, hogy Medvegyev elnök és Szakasvili elnök minapi szentpétervári találkozója az Oroszország és Grúzia közötti kapcsolatok javulásához fog vezetni; |
| --- | --- |

28.

komoly aggodalmának ad hangot, amiért Oroszország úgy határozott, hogy erősíti kapcsolatait a grúziai Abházia és Dél-Oszétia régiókkal, és újra megerősíti, hogy teljes mértékben támogatja Grúzia területi integritását; felszólítja Oroszországot, hogy tartózkodjon minden további lépéstől, amely fokozhatja a feszültséget és hogy tegyen lépéseket Grúziához fűződő kapcsolatai javítása érdekében; bízik abban, hogy Medvegyev elnök és Szakasvili elnök minapi szentpétervári találkozója az Oroszország és Grúzia közötti kapcsolatok javulásához fog vezetni;

| 29. | felhívja a soros elnökséget, hogy az EU-Oroszország csúcstalálkozón hozza fel a grúz kémrepülőgépek oroszországi kilövései, valamint a Abháziába küldött orosz csapatok számának közelmúltbeli jelentős növekedésének kérdését, és ajánlja fel az Unió fokozottabb részvételét a konfliktusrendezési folyamatban; |
| --- | --- |

29.

felhívja a soros elnökséget, hogy az EU-Oroszország csúcstalálkozón hozza fel a grúz kémrepülőgépek oroszországi kilövései, valamint a Abháziába küldött orosz csapatok számának közelmúltbeli jelentős növekedésének kérdését, és ajánlja fel az Unió fokozottabb részvételét a konfliktusrendezési folyamatban;

| 30. | felhívja az EU-t és Oroszországot, mint az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait, hogy folytassák az iráni nukleáris kérdés megoldása érdekében kifejtett erőfeszítéseiket; elismeri, hogy további együttműködésre van szükség Oroszországgal a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megelőzése érdekében, és felhívja mindkét felet, hogy teljesítsék kötelezettségeiket különösen észak-korea és az iráni atomfegyver ügyében; |
| --- | --- |

30.

felhívja az EU-t és Oroszországot, mint az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait, hogy folytassák az iráni nukleáris kérdés megoldása érdekében kifejtett erőfeszítéseiket; elismeri, hogy további együttműködésre van szükség Oroszországgal a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megelőzése érdekében, és felhívja mindkét felet, hogy teljesítsék kötelezettségeiket különösen észak-korea és az iráni atomfegyver ügyében;

| 31. | kéri Oroszországot, hogy fontolja meg a CFE szerződésben való részvételének egyoldalú felmondását, és alkalmazzon tárgyalásos utat jogos érdekeinek védelmében, elkerülve a CFE szerződés fellazulását; felhívja a NATO-tagállamokat, hogy ratifikálják a CFE szerződés 1999-ben módosított változatát; |
| --- | --- |

31.

kéri Oroszországot, hogy fontolja meg a CFE szerződésben való részvételének egyoldalú felmondását, és alkalmazzon tárgyalásos utat jogos érdekeinek védelmében, elkerülve a CFE szerződés fellazulását; felhívja a NATO-tagállamokat, hogy ratifikálják a CFE szerződés 1999-ben módosított változatát;

| 32. | üdvözli Oroszország határozatát, amely szerint segíti az Európai Unió békefenntartó küldetésének ellátását Csádban és a Közép-afrikai Köztársaságban, továbbá támogatja Szergej Lavrov orosz külügyminiszter és Javier Solana, az EU főképviselője nyilatkozatát, amely kimondja, hogy a válságkezelés terén Oroszország és az EU közötti együttműködés nem merül ki Oroszországnak az EU fent említett EUFOR Csád/KAK műveletében való részvételével, és hogy a két fél egy „méltányos partnerség és együttműködés” alapján kész keretmegállapodást aláírni e tárgyban; |
| --- | --- |

32.

üdvözli Oroszország határozatát, amely szerint segíti az Európai Unió békefenntartó küldetésének ellátását Csádban és a Közép-afrikai Köztársaságban, továbbá támogatja Szergej Lavrov orosz külügyminiszter és Javier Solana, az EU főképviselője nyilatkozatát, amely kimondja, hogy a válságkezelés terén Oroszország és az EU közötti együttműködés nem merül ki Oroszországnak az EU fent említett EUFOR Csád/KAK műveletében való részvételével, és hogy a két fél egy „méltányos partnerség és együttműködés” alapján kész keretmegállapodást aláírni e tárgyban;

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

(1)  HL L 327., 1997.11.28., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0528.

(3)  A Tanács 2007. október 15-i 2007/677/KKBP együttes fellépése az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről (HL L 279., 2007.10.23., 21. o) és a Tanács 2008. január 28-i 2008/101/KKBP határozata (HL L 34., 2008.2.8., 39. o).

(4)  A Tanács 2008. február 4-i 2008/124/KKBP együttes fellépése az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (HL L 42., 2008.2.16., 92. o).

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/41

---

2008. június 19., csütörtökA juh/bárány és kecske ágazat jövője Európában

P6_TA(2008)0310

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az európai juh-/bárány- és kecskeágazat jövőjéről (2007/2192(INI))

2009/C 286 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel a megrendelésére készült, „Az európai juhhús- és kecskehúságazat jövője” című tanulmányra,

tekintettel a 21/2004/EK rendeletnek a juh- és kecskefélék elektronikus azonosítása bevezetésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2007. december 13-i állásfoglalására (1),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0196/2008),

| A. | mivel a juh- és kecskeágazat az EU-ban fontos hagyományos gazdálkodási vállalkozásokból áll, amelyek több ezer termelő megélhetését biztosítják, és kivételes minőségű, valamint sajátos jellemzőkkel rendelkező termékeket és melléktermékeket biztosítanak, ezzel jelentős társadalmi-gazdasági értékekkel járulva hozzá az unió vidéki térségeinek fejlődéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a juh- és kecskeágazat az EU-ban fontos hagyományos gazdálkodási vállalkozásokból áll, amelyek több ezer termelő megélhetését biztosítják, és kivételes minőségű, valamint sajátos jellemzőkkel rendelkező termékeket és melléktermékeket biztosítanak, ezzel jelentős társadalmi-gazdasági értékekkel járulva hozzá az unió vidéki térségeinek fejlődéséhez;

| B. | mivel a juh- és kecsketenyésztés – beleértve a hagyományos fajtákat is – kulcsfontosságú környezeti szerepet tölt be, amelybe beletartozik a kevésbé termékeny területek természetes fenntartása valamint az érzékeny tájak és ökoszisztémák megőrzése; mivel a juh- és kecsketenyésztésnek köszönhetően századokon keresztül sikerült megőrizni az olyan őshonos fajtákat, mint a Dehesa; mivel emellett ezen állatok táplálkozási szokásait tekintve, amelyekben az állatok legeltetése fontos tényező, a juhok és kecskék hozzájárulnak a növényvilág biodiverzitásának fenntartásához, a vadon élő állatok védelméhez, valamint megtisztítják a természetes élőhelyeket a száraz növényi anyagoktól, ami a földközi-tengeri térség országaiban igen fontos a tűzmegelőzés szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel a juh- és kecsketenyésztés – beleértve a hagyományos fajtákat is – kulcsfontosságú környezeti szerepet tölt be, amelybe beletartozik a kevésbé termékeny területek természetes fenntartása valamint az érzékeny tájak és ökoszisztémák megőrzése; mivel a juh- és kecsketenyésztésnek köszönhetően századokon keresztül sikerült megőrizni az olyan őshonos fajtákat, mint a Dehesa; mivel emellett ezen állatok táplálkozási szokásait tekintve, amelyekben az állatok legeltetése fontos tényező, a juhok és kecskék hozzájárulnak a növényvilág biodiverzitásának fenntartásához, a vadon élő állatok védelméhez, valamint megtisztítják a természetes élőhelyeket a száraz növényi anyagoktól, ami a földközi-tengeri térség országaiban igen fontos a tűzmegelőzés szempontjából;

| C. | mivel az unióban a – kedvezőtlenebb területeken koncentrálódó – juh- és kecskeágazatban a termelés jelentős mértékű csökkenése és a termelők kivonulása, valamint az tapasztalható, hogy az ágazat képtelen fiatal juh- és kecsketenyésztőket vonzani; |
| --- | --- |

C.

mivel az unióban a – kedvezőtlenebb területeken koncentrálódó – juh- és kecskeágazatban a termelés jelentős mértékű csökkenése és a termelők kivonulása, valamint az tapasztalható, hogy az ágazat képtelen fiatal juh- és kecsketenyésztőket vonzani;

| D. | mivel az Európában jelenleg tomboló kéknyelv-betegség járvány igen súlyos annak időtartama és terjeszkedése, a különféle szerotípusoknak eddig a betegségtől mentes területeken való terjedése, valamint az állatok mozgására és a kereskedelemre kirótt korlátozások súlyos társadalmi és gazdasági következményei miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európában jelenleg tomboló kéknyelv-betegség járvány igen súlyos annak időtartama és terjeszkedése, a különféle szerotípusoknak eddig a betegségtől mentes területeken való terjedése, valamint az állatok mozgására és a kereskedelemre kirótt korlátozások súlyos társadalmi és gazdasági következményei miatt;

| E. | mivel az EU juh- és kecskeágazatára a termelők alacsony jövedelme, a visszaeső hazai termelés és – különösen a fiatalabb nemzedékek körében – a csökkenő fogyasztás jellemző, és növekvő nemzetközi piaci versenynek van kitéve a belső piacon; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU juh- és kecskeágazatára a termelők alacsony jövedelme, a visszaeső hazai termelés és – különösen a fiatalabb nemzedékek körében – a csökkenő fogyasztás jellemző, és növekvő nemzetközi piaci versenynek van kitéve a belső piacon;

| F. | mivel az állati takarmányok és általában a tenyésztéshez szükséges anyagok árának emelkedése különös fenyegetést jelent a juh- és kecsketenyésztésre és további terheket ró a már egyébként is versenyképességének határait feszegető ágazatra; |
| --- | --- |

F.

mivel az állati takarmányok és általában a tenyésztéshez szükséges anyagok árának emelkedése különös fenyegetést jelent a juh- és kecsketenyésztésre és további terheket ró a már egyébként is versenyképességének határait feszegető ágazatra;

| G. | mivel a jelenlegi gazdasági helyzet és a világszintű kereslet, illetve a mezőgazdasági termelés és az élelmiszer árának várható alakulása az EU számára létszükségletté teszi, hogy a lehető legnagyobb mértékben elkerülje az importált állattenyésztési termékektől és takarmányoktól való függést, és jobb egyensúlyt biztosítson e termékek, és különösen a juh- és kecsketenyésztés hagyományos, védett termékei között, amelyek terén az uniós piac önellátó volt; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenlegi gazdasági helyzet és a világszintű kereslet, illetve a mezőgazdasági termelés és az élelmiszer árának várható alakulása az EU számára létszükségletté teszi, hogy a lehető legnagyobb mértékben elkerülje az importált állattenyésztési termékektől és takarmányoktól való függést, és jobb egyensúlyt biztosítson e termékek, és különösen a juh- és kecsketenyésztés hagyományos, védett termékei között, amelyek terén az uniós piac önellátó volt;

| H. | mivel az unió északi és déli részén jelentősen eltér a juh- és kecsketenyésztés léptéke; |
| --- | --- |

H.

mivel az unió északi és déli részén jelentősen eltér a juh- és kecsketenyésztés léptéke;

| I. | mivel a juhtenyésztést – ami mindig is sokféle jól ismert betegségnek volt kitéve – most olyan újonnan felbukkanó betegségek is érintik, mint a kéknyelv-betegség; |
| --- | --- |

I.

mivel a juhtenyésztést – ami mindig is sokféle jól ismert betegségnek volt kitéve – most olyan újonnan felbukkanó betegségek is érintik, mint a kéknyelv-betegség;

| J. | mivel az uniós bárányhús ágazat nem részesül jelentős mértékben a mezőgazdaságot támogató közösségi költségvetésből, és a fogyasztói preferencia kialakítása érdekében tartós népszerűsítő kampányra van szüksége; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós bárányhús ágazat nem részesül jelentős mértékben a mezőgazdaságot támogató közösségi költségvetésből, és a fogyasztói preferencia kialakítása érdekében tartós népszerűsítő kampányra van szüksége;

| K. | mivel a közös agrárpolitika (KAP) közelgő állapotfelmérése lehetőséget biztosít arra, hogy az idevágó politikai eszközökkel, valamint a KAP keretében a juh- és kecskeágazatnak nyújtott támogatással foglalkozzanak; |
| --- | --- |

K.

mivel a közös agrárpolitika (KAP) közelgő állapotfelmérése lehetőséget biztosít arra, hogy az idevágó politikai eszközökkel, valamint a KAP keretében a juh- és kecskeágazatnak nyújtott támogatással foglalkozzanak;

| 1. | elismeri, hogy sürgősen az EU mezőgazdasági miniszteri összetételben ülésező Tanácsának és a Bizottságnak a fellépésére van szükség az uniós juhhús- és kecskehústermelés, valamint juhtej- és kecsketejtermelés jövedelmező és fenntartható jövőjének biztosítására, az ilyen termékek fogyasztásának további ösztönzésére, valamint a fiatal juh- és kecsketenyésztőknek az ágazatban való megtartásához és odavonzására, és támogatja e hagyományos, környezetbarát, a közösségi piacot ellátó és a Közösség juh- és kecsketenyésztésből származó termékkészleteit biztosító gazdaságok fenntartását; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy sürgősen az EU mezőgazdasági miniszteri összetételben ülésező Tanácsának és a Bizottságnak a fellépésére van szükség az uniós juhhús- és kecskehústermelés, valamint juhtej- és kecsketejtermelés jövedelmező és fenntartható jövőjének biztosítására, az ilyen termékek fogyasztásának további ösztönzésére, valamint a fiatal juh- és kecsketenyésztőknek az ágazatban való megtartásához és odavonzására, és támogatja e hagyományos, környezetbarát, a közösségi piacot ellátó és a Közösség juh- és kecsketenyésztésből származó termékkészleteit biztosító gazdaságok fenntartását;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottságnak a politikai eszközök felülvizsgálatára irányuló szándékát, azokban az esetekben, amelyekben negatív hatást lehet kimutatni; üdvözli, hogy e konkrét kérdéssel az Európai Bizottság nemrégiben közzétett „Felkészülés a KAP-reform állapotfelmérésére” című közleménye (COM(2007)0722) szintén foglalkozott; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottságnak a politikai eszközök felülvizsgálatára irányuló szándékát, azokban az esetekben, amelyekben negatív hatást lehet kimutatni; üdvözli, hogy e konkrét kérdéssel az Európai Bizottság nemrégiben közzétett „Felkészülés a KAP-reform állapotfelmérésére” című közleménye (COM(2007)0722) szintén foglalkozott;

| 3. | felhívja az EU mezőgazdasági miniszteri összetételben ülésező Tanácsát és a Bizottságot, hogy sürgősen nyújtson további pénzügyi támogatást az uniós juh- és kecsketenyésztőknek, valamint juhtej- és kecsketejtermelőinek annak érdekében, hogy az unióban élénk, önellátó, piacvezérelt és fogyasztóorientált juh- és kecsketenyésztést alakítson ki; felhívja továbbá az EU mezőgazdasági miniszteri összetételben ülésező Tanácsát és a Bizottságot, hogy a KAP állapotfelmérésének részeként különböző intézkedések végrehajtásával vizsgálja meg az említett ágazatok jövőjét, minden tagállamnak biztosítva azt a rugalmasságot, hogy választhasson az alábbi finanszírozási lehetőségek közül, szem előtt tartva a belső piaci verseny torzulása elkerülésének szükségességét:






  — | új, anyajuhonként fizetendő, a juhtenyésztés fenntartását szolgáló, környezeti szempontú támogatás bevezetése, amelyet vagy a) közvetlenül európai uniós pénzeszközökből finanszíroznának, vagy b) az EU és a nemzeti kormányok társfinanszíroznának a termelés visszaesésének megállítása érdekében, és amely a juhtenyésztés fenntartásához társuló pozitív környezeti tényezőkhöz, valamint a tenyésztés technikai és minőségi területei javításának eléréséhez kapcsolódik, |
| --- | --- | --- |

3.

felhívja az EU mezőgazdasági miniszteri összetételben ülésező Tanácsát és a Bizottságot, hogy sürgősen nyújtson további pénzügyi támogatást az uniós juh- és kecsketenyésztőknek, valamint juhtej- és kecsketejtermelőinek annak érdekében, hogy az unióban élénk, önellátó, piacvezérelt és fogyasztóorientált juh- és kecsketenyésztést alakítson ki; felhívja továbbá az EU mezőgazdasági miniszteri összetételben ülésező Tanácsát és a Bizottságot, hogy a KAP állapotfelmérésének részeként különböző intézkedések végrehajtásával vizsgálja meg az említett ágazatok jövőjét, minden tagállamnak biztosítva azt a rugalmasságot, hogy választhasson az alábbi finanszírozási lehetőségek közül, szem előtt tartva a belső piaci verseny torzulása elkerülésének szükségességét:

—

új, anyajuhonként fizetendő, a juhtenyésztés fenntartását szolgáló, környezeti szempontú támogatás bevezetése, amelyet vagy a) közvetlenül európai uniós pénzeszközökből finanszíroznának, vagy b) az EU és a nemzeti kormányok társfinanszíroznának a termelés visszaesésének megállítása érdekében, és amely a juhtenyésztés fenntartásához társuló pozitív környezeti tényezőkhöz, valamint a tenyésztés technikai és minőségi területei javításának eléréséhez kapcsolódik,

| — | a közös agrárpolitika 1. pillére keretében a fel nem használt pénzeszközök rendelkezésre állásának és hasznosításának elemzése annak érdekében, hogy ezt a támogatást a juh- és kecskeágazatba irányítsák át, |
| --- | --- |

—

a közös agrárpolitika 1. pillére keretében a fel nem használt pénzeszközök rendelkezésre állásának és hasznosításának elemzése annak érdekében, hogy ezt a támogatást a juh- és kecskeágazatba irányítsák át,

| — | a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (2) 69. cikkének módosítása a KAP állapotfelmérése keretében, hogy a tagállamok nemzeti kifizetéseiknek akár 12 %-át fordíthassák a nehéz helyzetben lévő ágazatok támogatására vagy a hátrányos helyzetű területeken a mezőgazdaság fenntartására, |
| --- | --- |

—

a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (2) 69. cikkének módosítása a KAP állapotfelmérése keretében, hogy a tagállamok nemzeti kifizetéseiknek akár 12 %-át fordíthassák a nehéz helyzetben lévő ágazatok támogatására vagy a hátrányos helyzetű területeken a mezőgazdaság fenntartására,

| — | a KAP második pillér szerinti „állapotfelméréséből” eredő új kihívások körében a juh- és kecsketenyésztők támogatását szolgáló intézkedések bevezetése, a modulációs támogatási alapok felhasználásának lehetőségével; |
| --- | --- |

—

a KAP második pillér szerinti „állapotfelméréséből” eredő új kihívások körében a juh- és kecsketenyésztők támogatását szolgáló intézkedések bevezetése, a modulációs támogatási alapok felhasználásának lehetőségével;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre további kifizetési kötelezettségvállalásokat a hegyvidéki régiókban és más, különleges nehézségekkel küzdő területeken ritka hagyományos és regionális juh- és kecskefajtákat tenyésztők számára a mezőgazdaságban a biodiverzitás fenntartása, valamint az érzékeny területeken a juhtenyésztés megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre további kifizetési kötelezettségvállalásokat a hegyvidéki régiókban és más, különleges nehézségekkel küzdő területeken ritka hagyományos és regionális juh- és kecskefajtákat tenyésztők számára a mezőgazdaságban a biodiverzitás fenntartása, valamint az érzékeny területeken a juhtenyésztés megőrzése érdekében;

| 5. | a KAP állapotfelmérésének felülvizsgálatára vonatkozó egyszerűsítési eljárás részeként felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az állattenyésztők a környezetvédelmi feltételeknek való kölcsönös megfelelőséggel kapcsolatos helyszíni ellenőrzésekről 14 nappal korábban értesítést kapjanak; |
| --- | --- |

5.

a KAP állapotfelmérésének felülvizsgálatára vonatkozó egyszerűsítési eljárás részeként felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az állattenyésztők a környezetvédelmi feltételeknek való kölcsönös megfelelőséggel kapcsolatos helyszíni ellenőrzésekről 14 nappal korábban értesítést kapjanak;

| 6. | megállapítja, hogy a termelőknek a juhhústermékekből származó, a kiskereskedelmi ár százalékában kifejezett jövedelme nem elégséges és felhívja a figyelmet az Európai Unión belül működő nagy szupermarketek hatalmi visszaélései vizsgálatának és a helyzet orvoslásának szükségességéről szóló nyilatkozatára (3); üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság egy, az agrár-élelmezési ágazat versenyképességével foglalkozó magas szintű munkacsoportot hozott létre, amely meg fogja vizsgálni a forgalmazásban a piaci erőviszonyokat, és elvárja a Parlament képviselőitől, hogy munkájában teljes körűen vegyenek részt; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a termelőknek a juhhústermékekből származó, a kiskereskedelmi ár százalékában kifejezett jövedelme nem elégséges és felhívja a figyelmet az Európai Unión belül működő nagy szupermarketek hatalmi visszaélései vizsgálatának és a helyzet orvoslásának szükségességéről szóló nyilatkozatára (3); üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság egy, az agrár-élelmezési ágazat versenyképességével foglalkozó magas szintű munkacsoportot hozott létre, amely meg fogja vizsgálni a forgalmazásban a piaci erőviszonyokat, és elvárja a Parlament képviselőitől, hogy munkájában teljes körűen vegyenek részt;

| 7. | felhívja a Bizottságot a juhhús és kecskehús ellátási láncának megvizsgálására annak biztosítása céljából, hogy a termelők a piacról méltányos jövedelemben részesülnek; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot a juhhús és kecskehús ellátási láncának megvizsgálására annak biztosítása céljából, hogy a termelők a piacról méltányos jövedelemben részesülnek;

| 8. | felhívja a Bizottságot arra, hogy az árak mesterséges emelésének korlátozása érdekében támogassa a termelők és termelői szervezetek általi közvetlen értékesítéshez szükséges feltételek kialakítását; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot arra, hogy az árak mesterséges emelésének korlátozása érdekében támogassa a termelők és termelői szervezetek általi közvetlen értékesítéshez szükséges feltételek kialakítását;

| 9. | megjegyzi, hogy a juh- és a kecsketej termelését ugyanúgy ösztönözni kell, mint a juh- és kecskehús termelését annak érdekében, hogy garantálják a széles körben elismert minőségű és jellegzetességű tej és sajt teljes termelési láncának állandóságát; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a juh- és a kecsketej termelését ugyanúgy ösztönözni kell, mint a juh- és kecskehús termelését annak érdekében, hogy garantálják a széles körben elismert minőségű és jellegzetességű tej és sajt teljes termelési láncának állandóságát;

| 10. | felhívja az EU mezőgazdasági miniszteri összetételben ülésező Tanácsát és a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy közösségi finanszírozás bevezetésének lehetőségét a juhok elektronikus azonosító rendszerére vonatkozóan, amely rendszer 2009. december 31-étől az Unió egészében alkalmazandó, mivel még ha segíti is ez a rendszer a nyomon követést, a nyájak kezelését és a csalás elleni küzdelmet, ugyanakkor újabb adminisztratív terheket és nagyobb költségeket ró erre a válságban lévő ágazatra; |
| --- | --- |

10.

felhívja az EU mezőgazdasági miniszteri összetételben ülésező Tanácsát és a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy közösségi finanszírozás bevezetésének lehetőségét a juhok elektronikus azonosító rendszerére vonatkozóan, amely rendszer 2009. december 31-étől az Unió egészében alkalmazandó, mivel még ha segíti is ez a rendszer a nyomon követést, a nyájak kezelését és a csalás elleni küzdelmet, ugyanakkor újabb adminisztratív terheket és nagyobb költségeket ró erre a válságban lévő ágazatra;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy javítsa az olyan súlyos állatbetegségekre való reagálási képességét, mint a kéknyelv-betegség mostani kitörése, egy új uniós állategészségügyi stratégia, kutatási támogatás, a veszteségek megtérítése, kifizetési előlegek stb. révén; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy javítsa az olyan súlyos állatbetegségekre való reagálási képességét, mint a kéknyelv-betegség mostani kitörése, egy új uniós állategészségügyi stratégia, kutatási támogatás, a veszteségek megtérítése, kifizetési előlegek stb. révén;

| 12. | felhívja a Kereskedelmi Világszervezet egyeztetésein részt vevő uniós tárgyalócsoportot, hogy csökkentsék a juhhúsra vonatkozóan javasolt vámkedvezmények mértékét, és biztosítsák, hogy a juhhús-termékek esetében az EU élhessen az érzékeny termék státusz lehetőségével; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Kereskedelmi Világszervezet egyeztetésein részt vevő uniós tárgyalócsoportot, hogy csökkentsék a juhhúsra vonatkozóan javasolt vámkedvezmények mértékét, és biztosítsák, hogy a juhhús-termékek esetében az EU élhessen az érzékeny termék státusz lehetőségével;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a behozatali kvóták jelenlegi kezelési rendszereit annak biztosítása érdekében, hogy az unióból származó bárányhúst ne érje tisztességtelen verseny; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a behozatali kvóták jelenlegi kezelési rendszereit annak biztosítása érdekében, hogy az unióból származó bárányhúst ne érje tisztességtelen verseny;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be kötelező uniós rendszert a juhhústermékek címkézésére, amelyen az egész Unióban használt közös logó szerepelne, hogy a fogyasztók meg tudják különböztetni az uniós és a harmadik országokból származó termékeket, és amely számos kritériumon alapulna, beleértve a gazdaságok tanúsítási rendszerét és a származási ország feltüntetését, ily módon biztosítva, hogy a fogyasztók teljes mértékben tisztában legyenek a termék származási helyével; úgy véli, hogy a rendszert olyan módon kell kialakítani, hogy megelőzzék a tagállami és regionális szinten már létező promóciós címkézési rendszerek aláásását; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be kötelező uniós rendszert a juhhústermékek címkézésére, amelyen az egész Unióban használt közös logó szerepelne, hogy a fogyasztók meg tudják különböztetni az uniós és a harmadik országokból származó termékeket, és amely számos kritériumon alapulna, beleértve a gazdaságok tanúsítási rendszerét és a származási ország feltüntetését, ily módon biztosítva, hogy a fogyasztók teljes mértékben tisztában legyenek a termék származási helyével; úgy véli, hogy a rendszert olyan módon kell kialakítani, hogy megelőzzék a tagállami és regionális szinten már létező promóciós címkézési rendszerek aláásását;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az ágazat támogatásának leghatékonyabb és fenntarthatóbb módja a piac fejlesztésében, a fogyasztók tájékoztatásában, az érintett termékek táplálkozási és egészségügyi előnyeinek kiemelésében és a fogyasztás fellendítésében rejlik; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az ágazat támogatásának leghatékonyabb és fenntarthatóbb módja a piac fejlesztésében, a fogyasztók tájékoztatásában, az érintett termékek táplálkozási és egészségügyi előnyeinek kiemelésében és a fogyasztás fellendítésében rejlik;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje az EU élelmiszer-támogatási költségvetését, amely 2008-ra 45 000 000 EUR, és különítsen el finanszírozást az Unióból származó juhhús számára, valamint változtassa meg, egyszerűsítse és ésszerűsítse a költségvetés működésére vonatkozó gyakorlati szabályokat, hogy a bárányhústermékek jelentős mértékben részesülhessenek a költségvetésből; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy növelje az EU élelmiszer-támogatási költségvetését, amely 2008-ra 45 000 000 EUR, és különítsen el finanszírozást az Unióból származó juhhús számára, valamint változtassa meg, egyszerűsítse és ésszerűsítse a költségvetés működésére vonatkozó gyakorlati szabályokat, hogy a bárányhústermékek jelentős mértékben részesülhessenek a költségvetésből;

| 17. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tulajdonítsanak nagyobb fontosságot a juhtenyésztés által a gazdasághoz és a legtöbb nehézséggel küzdő területek fenntarthatóságához való hozzájárulásban, valamint a vidéki gazdálkodás tekintetében betöltött alapvető szerepnek, és prioritásként tegye könnyebbé a fiatal gazdálkodók számára az ágazatban a vállalkozás beindítását; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tulajdonítsanak nagyobb fontosságot a juhtenyésztés által a gazdasághoz és a legtöbb nehézséggel küzdő területek fenntarthatóságához való hozzájárulásban, valamint a vidéki gazdálkodás tekintetében betöltött alapvető szerepnek, és prioritásként tegye könnyebbé a fiatal gazdálkodók számára az ágazatban a vállalkozás beindítását;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy koordináljon népszerűsítő kampányokat az OFJ (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) és az OEM (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) jelzéssel ellátott juh- és kecskehústermékekkel kapcsolatban, és a fogyasztás maximalizálása érdekében az érintett tagállamokat célozza meg; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy koordináljon népszerűsítő kampányokat az OFJ (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) és az OEM (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) jelzéssel ellátott juh- és kecskehústermékekkel kapcsolatban, és a fogyasztás maximalizálása érdekében az érintett tagállamokat célozza meg;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen általánosan és uniós szinten kommunikációs kampányt, amely valamennyi fogyasztót célozza, és amelyet innovatív intézkedések támogatnak (a különböző fogyasztási készítmények többféle értékesítési helyen való elérhetővé tételétől az ünnepelt európai szakácsok által vezetett kampányokig), hangsúlyozva a termék minőségét és terjesztve az annak konyhaművészetben való felhasználási lehetőségeire vonatkozó ismereteket; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen általánosan és uniós szinten kommunikációs kampányt, amely valamennyi fogyasztót célozza, és amelyet innovatív intézkedések támogatnak (a különböző fogyasztási készítmények többféle értékesítési helyen való elérhetővé tételétől az ünnepelt európai szakácsok által vezetett kampányokig), hangsúlyozva a termék minőségét és terjesztve az annak konyhaművészetben való felhasználási lehetőségeire vonatkozó ismereteket;

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak programokat a tenyésztők arra való ösztönzésére, hogy tenyésztői és forgalmazói csoportokat hozzanak létre, vegyenek részt a termékek közvetlen forgalmazásában, valamint termeljenek különleges minőségű juh- és kecskehús-termékeket, valamint juh- és kecsketej-termékeket, és igazolják a különleges minőséget (például biotermékek és regionális specialitások esetében); |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak programokat a tenyésztők arra való ösztönzésére, hogy tenyésztői és forgalmazói csoportokat hozzanak létre, vegyenek részt a termékek közvetlen forgalmazásában, valamint termeljenek különleges minőségű juh- és kecskehús-termékeket, valamint juh- és kecsketej-termékeket, és igazolják a különleges minőséget (például biotermékek és regionális specialitások esetében);

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget az EU-ból származó juhhús- és belsőségkivitel piacainak megnyitásához azokban a harmadik országokban, amelyekben jelenleg szükségtelen korlátozások vannak érvényben; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget az EU-ból származó juhhús- és belsőségkivitel piacainak megnyitásához azokban a harmadik országokban, amelyekben jelenleg szükségtelen korlátozások vannak érvényben;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a juh- és kecskehús-ágazatot szerepeltesse „az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési programban (2008–2013) (4)”, hogy a juh- és kecskehús egészségi és fehérjeforrásként megmutatkozó előnyeit népszerűsítse a fogyasztók, különösen a fiatalok körében, akik kevés juh- és kecskehústerméket fogyasztanak, valamint hogy végezzen aktív tájékoztató kampányt a tagállamokban a juhhúsról és a kecskehúsról, valamint az azokból származó termékekről; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy a juh- és kecskehús-ágazatot szerepeltesse „az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési programban (2008–2013) (4)”, hogy a juh- és kecskehús egészségi és fehérjeforrásként megmutatkozó előnyeit népszerűsítse a fogyasztók, különösen a fiatalok körében, akik kevés juh- és kecskehústerméket fogyasztanak, valamint hogy végezzen aktív tájékoztató kampányt a tagállamokban a juhhúsról és a kecskehúsról, valamint az azokból származó termékekről;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a kutatást és fejlesztést a kiskérődzők ágazatában, mind a gazdaságokban végzett technikai innovációra, mind pedig a bárányhús, a sajt és az ötödik negyedként ismert – és jelenleg szinte elhanyagolható anyagi bevételt hozó – melléktermékek, például a gyapjú és az irha tekintetében, a termékekkel kapcsolatos innovációra összpontosítva; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a kutatást és fejlesztést a kiskérődzők ágazatában, mind a gazdaságokban végzett technikai innovációra, mind pedig a bárányhús, a sajt és az ötödik negyedként ismert – és jelenleg szinte elhanyagolható anyagi bevételt hozó – melléktermékek, például a gyapjú és az irha tekintetében, a termékekkel kapcsolatos innovációra összpontosítva;

| 24. | figyelmeztet az olyan szakmák eltűnésére, mint a juhtenyésztő, juhpásztor, juhfejő és juhnyíró, és kéri a Bizottságot, hogy az ágazatnak szóló stratégia tartalmazza a nyilvánossággal való kommunikációt, az oktatási központok közötti szakembercseréket, valamint az agrárképzés szakembereinek és diákjainak szóló, tagállamok közötti mobilitási programokat; |
| --- | --- |

24.

figyelmeztet az olyan szakmák eltűnésére, mint a juhtenyésztő, juhpásztor, juhfejő és juhnyíró, és kéri a Bizottságot, hogy az ágazatnak szóló stratégia tartalmazza a nyilvánossággal való kommunikációt, az oktatási központok közötti szakembercseréket, valamint az agrárképzés szakembereinek és diákjainak szóló, tagállamok közötti mobilitási programokat;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a gyógyszerkutatás támogatása és a forgalomba hozatali engedélyezés egyszerűsítése révén a juh- és kecskeágazatnak szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények hozzáférhetőségének uniós szintű javítására van szükség; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a gyógyszerkutatás támogatása és a forgalomba hozatali engedélyezés egyszerűsítése révén a juh- és kecskeágazatnak szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények hozzáférhetőségének uniós szintű javítására van szükség;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy – egyebek mellett a kéknyelv-betegségre való tekintettel – gyorsítsa fel azon kutatások ütemét, amelyek az állatbetegségek kitörésének okaira és ellenőrzésük módjaira irányulnak, alakítson ki hatékony ellenőrzési stratégiát, hangolja össze a tagállami intézkedéseket, mozdítsa elő az oltóanyagok kifejlesztését és nyújtson pénzügyi támogatást az állomány vakcinázásához; felhív arra, hogy az intézkedések jegyzékéből a lehető leggyorsabban töröljék az állatbetegségek ellenőrzésére szolgáló azon jogszabályi intézkedéseket, amelyeknek eredménytelensége az idők során bebizonyosodott; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy – egyebek mellett a kéknyelv-betegségre való tekintettel – gyorsítsa fel azon kutatások ütemét, amelyek az állatbetegségek kitörésének okaira és ellenőrzésük módjaira irányulnak, alakítson ki hatékony ellenőrzési stratégiát, hangolja össze a tagállami intézkedéseket, mozdítsa elő az oltóanyagok kifejlesztését és nyújtson pénzügyi támogatást az állomány vakcinázásához; felhív arra, hogy az intézkedések jegyzékéből a lehető leggyorsabban töröljék az állatbetegségek ellenőrzésére szolgáló azon jogszabályi intézkedéseket, amelyeknek eredménytelensége az idők során bebizonyosodott;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az ágazat árainak átláthatóságára irányuló javaslatokat annak érdekében, hogy információt nyújtsanak a termékek árairól a fogyasztóknak és a termelőknek; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő az ágazat árainak átláthatóságára irányuló javaslatokat annak érdekében, hogy információt nyújtsanak a termékek árairól a fogyasztóknak és a termelőknek;

| 28. | felhívja a Tanács elnökségét és a Bizottságot, hogy szorosan kísérjék figyelemmel az EU juh- és kecskeágazatát, és biztosítsák az elrendelt politikai módosításokra vonatkozó, a Parlamentnek szóló rendszeres jelentéstételt; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Tanács elnökségét és a Bizottságot, hogy szorosan kísérjék figyelemmel az EU juh- és kecskeágazatát, és biztosítsák az elrendelt politikai módosításokra vonatkozó, a Parlamentnek szóló rendszeres jelentéstételt;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0619.

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 470/2008/EK rendelettel (HL L 140., 2008.5.30., 1. o). módosított rendelet.

(3)  Elfogadott szövegek, 2008.02.19., P6_TA(2008)0054.

(4)  Az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló, 2007. október 23-i 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 301., 2007.11.20., 3. o.).

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/45

---

2008. június 19., csütörtökEurópa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első „Intelligens autó jelentés”

P6_TA(2008)0311

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első »Intelligens autó« jelentés” című bizottsági közleményről (2007/2259(INI))

2009/C 286 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az „Intelligens autó” kezdeményezésről szóló, „A gépjárművek intelligenciájának, biztonságának és tisztaságának fokozása érdekében alkalmazott információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos ismeretterjesztés” című közleményére (COM(2006)0059) („Intelligens autó” kezdeményezés),

tekintettel a Bizottságnak „Az eCall helyes pályára állítása – Cselekvési terv (3. e-biztonsági közlemény)” című közleményére (COM(2006)0723),

tekintettel a Bizottság által az Európai Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Európai energiapolitika” című közleményre (COM(2007)0001),

tekintettel a Bizottságnak az „i2010 – 2007. évi éves jelentés az információs társadalomról” című közleményére (COM(2007)0146),

tekintettel az „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első Intelligens autó jelentés” című bizottsági közleményre (COM(2007)0541)

tekintettel a Bizottságnak a 2006. december 22-i, járműfedélzeti információs és kommunikációs rendszerek biztonságos és hatékony használatáról szóló 2007/78/EK ajánlására: az ember-gép felületről szóló európai elvi nyilatkozat aktualizálása (1),

tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-re: ideje dönteni” című, 2003. február 12-i bizottsági Fehér Könyvre (2),

tekintettel a „Közúti biztonság: e-segélyhívó mindenkinek” című, 2006. április 27-i állásfoglalására (3),

tekintettel az „Európai Cselekvési Program a Közúti Közlekedés Biztonságáért – félidős értékelés” című, 2007. január 18-i állásfoglalására (4),

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című, 2007. július 12-i állásfoglalására (5),

tekintettel a személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi stratégiáról szóló, 2007. október 24-i állásfoglalására (6),

tekintettel a „CARS 21: versenyképes autóipari szabályozási keret” című, 2008. január 15-i állásfoglalására (7),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0169/2008),

| A. | mivel a közlekedés környezetvédelmi költségeit Európa GDP-jének 1,1 %-ára becsülik; |
| --- | --- |

A.

mivel a közlekedés környezetvédelmi költségeit Európa GDP-jének 1,1 %-ára becsülik;

| B. | mivel a közlekedési ágazat felelős az Unió teljes energiafogyasztásának 30 %-áért, és ebből 60 %-ot tesz ki a közúti közlekedés; |
| --- | --- |

B.

mivel a közlekedési ágazat felelős az Unió teljes energiafogyasztásának 30 %-áért, és ebből 60 %-ot tesz ki a közúti közlekedés;

| C. | mivel a személygépjármű-használat az Unió teljes CO2-kibocsátásának körülbelül 12 %-áért felelős; |
| --- | --- |

C.

mivel a személygépjármű-használat az Unió teljes CO2-kibocsátásának körülbelül 12 %-áért felelős;

| D. | mivel az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésén azt a határozott célt tűzte ki, hogy 2020-ra az EU 20 %-kal csökkenti az üvegházhatású gázok kibocsátását; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésén azt a határozott célt tűzte ki, hogy 2020-ra az EU 20 %-kal csökkenti az üvegházhatású gázok kibocsátását;

| E. | mivel a Bizottság célkitűzése az, hogy az új személygépkocsik és könnyű tehergépjárművek esetében 2012-ig 120 g/km-re csökkenti az átlagos CO2-kibocsátást; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság célkitűzése az, hogy az új személygépkocsik és könnyű tehergépjárművek esetében 2012-ig 120 g/km-re csökkenti az átlagos CO2-kibocsátást;

| F. | mivel az EU még nem teljesítette az európai közlekedéspolitikáról szóló fent említett Fehér könyvben foglalt azon célt, hogy 2010-re a 2001-es szinthez képest 50 %-kal csökkenti az európai közutakon történő, halálos kimenetelű balesetek számát; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU még nem teljesítette az európai közlekedéspolitikáról szóló fent említett Fehér könyvben foglalt azon célt, hogy 2010-re a 2001-es szinthez képest 50 %-kal csökkenti az európai közutakon történő, halálos kimenetelű balesetek számát;

| G. | mivel a Bizottság becslései szerint az e-segélyhívó – az uniós, járműbe épített vészhelyzeti segélyhívó rendszer – teljes körű kiépítettsége esetén évente akár 2 500 életet menthet meg az Európai Unióban; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság becslései szerint az e-segélyhívó – az uniós, járműbe épített vészhelyzeti segélyhívó rendszer – teljes körű kiépítettsége esetén évente akár 2 500 életet menthet meg az Európai Unióban;

| H. | mivel a Kölni Egyetem kutatásai azt mutatják, hogy ha minden gépjármű rendelkezne elektronikus stabilitásvezérléssel, úgy évente 4 000 életet lehetne megmenteni Európa közútjain, továbbá 100 000 sérülés is elkerülhető lenne; |
| --- | --- |

H.

mivel a Kölni Egyetem kutatásai azt mutatják, hogy ha minden gépjármű rendelkezne elektronikus stabilitásvezérléssel, úgy évente 4 000 életet lehetne megmenteni Európa közútjain, továbbá 100 000 sérülés is elkerülhető lenne;

| I. | mivel a hordozható navigációs készülékek piaca a 2005. évi 3,8 millió eladott készülékről 2006-ra több mint 9 millióra emelkedett; |
| --- | --- |

I.

mivel a hordozható navigációs készülékek piaca a 2005. évi 3,8 millió eladott készülékről 2006-ra több mint 9 millióra emelkedett;

| J. | mivel a technikai biztonsági rendszerek gyakran nagyobb biztonságérzetet nyújtanak, és emiatt az autóvezetők hajlamosak kevésbé felelősségtudatos módon vezetni a gépjárművet; mivel ezért szükséges hangsúlyt helyezni a gépjárművezetők megfelelő oktatásának elsődleges fontosságára, valamint az intelligensebb vezetés előmozdítására; |
| --- | --- |

J.

mivel a technikai biztonsági rendszerek gyakran nagyobb biztonságérzetet nyújtanak, és emiatt az autóvezetők hajlamosak kevésbé felelősségtudatos módon vezetni a gépjárművet; mivel ezért szükséges hangsúlyt helyezni a gépjárművezetők megfelelő oktatásának elsődleges fontosságára, valamint az intelligensebb vezetés előmozdítására;

| 1. | üdvözli az „Intelligens autó” kezdeményezést és az alábbi három pilléren belül elért előrelépést: az érintett felek közötti koordinálás, kutatás és technológiai fejlesztés, valamint figyelemfelhívás; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az „Intelligens autó” kezdeményezést és az alábbi három pilléren belül elért előrelépést: az érintett felek közötti koordinálás, kutatás és technológiai fejlesztés, valamint figyelemfelhívás;

| 2. | úgy véli, hogy az intelligens járműrendszerek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy csökkenjenek a torlódások, a környezetszennyezés, valamint a közúti balesetek és azok súlyossága, azonban piaci elterjedtségük még túlságosan alacsony; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az intelligens járműrendszerek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy csökkenjenek a torlódások, a környezetszennyezés, valamint a közúti balesetek és azok súlyossága, azonban piaci elterjedtségük még túlságosan alacsony;

| 3. | úgy véli, hogy a tagállamoknak közös technológiai kezdeményezésekkel kell támogatniuk az e-biztonsági kezdeményezéseket, és aktívabban részt kell venniük azokban, és hogy ösztönözni kell más magánberuházási kezdeményezéseket a kutatás és fejlesztés területén; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a tagállamoknak közös technológiai kezdeményezésekkel kell támogatniuk az e-biztonsági kezdeményezéseket, és aktívabban részt kell venniük azokban, és hogy ösztönözni kell más magánberuházási kezdeményezéseket a kutatás és fejlesztés területén;

| 4. | bátorítónak tekinti, hogy tizenhárom tagállam és három nem uniós ország is aláírta az e-segélyhívó egyetértési nyilatkozatot, és továbbra is támogatja ezen intézkedést; |
| --- | --- |

4.

bátorítónak tekinti, hogy tizenhárom tagállam és három nem uniós ország is aláírta az e-segélyhívó egyetértési nyilatkozatot, és továbbra is támogatja ezen intézkedést;

| 5. | kéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a közúti biztonság területén tevékenykedő intézményeket baleset-szimulációs képzések tartására, mivel a halálos kimenetelű közúti balesetek számát mindenekelőtt a baleset-megelőzési technikák, valamint az elsősegélynyújtás aktív alkalmazásával lehet csökkenteni; úgy gondolja, hogy a képzési szerveknek a vészhelyzetekben alkalmazandó helyes magatartást kell tanítaniuk; |
| --- | --- |

5.

kéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a közúti biztonság területén tevékenykedő intézményeket baleset-szimulációs képzések tartására, mivel a halálos kimenetelű közúti balesetek számát mindenekelőtt a baleset-megelőzési technikák, valamint az elsősegélynyújtás aktív alkalmazásával lehet csökkenteni; úgy gondolja, hogy a képzési szerveknek a vészhelyzetekben alkalmazandó helyes magatartást kell tanítaniuk;

| 6. | arra biztatja a többi tagállamot, hogy mihamarabb – lehetőleg még 2008 közepe előtt – írják alá e nyilatkozatot, ezáltal támogatva ezen életmentő eszköz gyors bevezetését, valamint hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak tovább kell fejlesztenie az egységes európai segélyhívó (112) Európai Unió területén történő teljes harmonizálására és az e-segélyhívó rendszerre (E112) vonatkozó szabályozási keretet; |
| --- | --- |

6.

arra biztatja a többi tagállamot, hogy mihamarabb – lehetőleg még 2008 közepe előtt – írják alá e nyilatkozatot, ezáltal támogatva ezen életmentő eszköz gyors bevezetését, valamint hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak tovább kell fejlesztenie az egységes európai segélyhívó (112) Európai Unió területén történő teljes harmonizálására és az e-segélyhívó rendszerre (E112) vonatkozó szabályozási keretet;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az autógyártók által ezen eszköz esetében már alkalmazott átviteli módszerek érvényességét; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az autógyártók által ezen eszköz esetében már alkalmazott átviteli módszerek érvényességét;

| 8. | továbbra is támogatja a Galileo programot és annak sok olyan lehetséges jellemzőjét, amelyek az ezen kezdeményezésekre vonatkozó információkat megbízhatóbbakká tehetik; |
| --- | --- |

8.

továbbra is támogatja a Galileo programot és annak sok olyan lehetséges jellemzőjét, amelyek az ezen kezdeményezésekre vonatkozó információkat megbízhatóbbakká tehetik;

| 9. | emlékeztet a Bizottság által kijelölt célra, mely szerint 2012-től az új járművek 100 %-ának rendelkeznie kell elektronikus stabilitásvezérléssel; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet a Bizottság által kijelölt célra, mely szerint 2012-től az új járművek 100 %-ának rendelkeznie kell elektronikus stabilitásvezérléssel;

| 10. | emlékeztet arra, hogy már az olyan régóta ismert, egyszerű eszközök is, mint a csökkentett súlyú ülések vagy gumiabroncsok, a hőtárolók a motorok esetében vagy a fékenergia-visszanyerés, a CO2-kibocsátás csökkentésének lehetséges módjait képezik, ezek azonban sok járműbe nincsenek beépítve; ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy követeljék meg e technikailag egyszerűbb eszközök beépítését minden autóba; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy már az olyan régóta ismert, egyszerű eszközök is, mint a csökkentett súlyú ülések vagy gumiabroncsok, a hőtárolók a motorok esetében vagy a fékenergia-visszanyerés, a CO2-kibocsátás csökkentésének lehetséges módjait képezik, ezek azonban sok járműbe nincsenek beépítve; ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy követeljék meg e technikailag egyszerűbb eszközök beépítését minden autóba;

| 11. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék a balesetelkerülést célzó új rendszerek fejlesztésének fontosságát, beleértve az új nyersanyagokat és a járművek, valamint a jármű és az út közötti, aktív érzékelők általi automatikus összeköttetéseket; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék a balesetelkerülést célzó új rendszerek fejlesztésének fontosságát, beleértve az új nyersanyagokat és a járművek, valamint a jármű és az út közötti, aktív érzékelők általi automatikus összeköttetéseket;

| 12. | hangsúlyozza az intelligens járműrendszerek időszerű és széles körű piaci megvalósulásának fontosságát, mivel az ilyen rendszerek többek között azáltal is kitűnnek, hogy képesek kölcsönösen hatni egymásra az intelligens infrastruktúrákkal; emlékeztet arra, hogy az elektronikus rendszerek rendszeres technikai karbantartást igényelnek; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza az intelligens járműrendszerek időszerű és széles körű piaci megvalósulásának fontosságát, mivel az ilyen rendszerek többek között azáltal is kitűnnek, hogy képesek kölcsönösen hatni egymásra az intelligens infrastruktúrákkal; emlékeztet arra, hogy az elektronikus rendszerek rendszeres technikai karbantartást igényelnek;

| 13. | ezért kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki irányvonalakat annak érdekében, hogy bátorítsák a tagállamokban a környezetvédelmi és a járműbiztonsági eszközökre vonatkozó ösztönzők bevezetését; |
| --- | --- |

13.

ezért kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki irányvonalakat annak érdekében, hogy bátorítsák a tagállamokban a környezetvédelmi és a járműbiztonsági eszközökre vonatkozó ösztönzők bevezetését;

| 14. | arra biztatja az érintett feleket, hogy tegyenek megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy ezen új eszközök megfizethetőek legyenek, és ezáltal biztosítsák a fogyasztói kereslet növekedését; |
| --- | --- |

14.

arra biztatja az érintett feleket, hogy tegyenek megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy ezen új eszközök megfizethetőek legyenek, és ezáltal biztosítsák a fogyasztói kereslet növekedését;

| 15. | ezért kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák az intelligens környezetvédelmi és járműbiztonsági eszközökkel felszerelt járművek megvásárlása vonatkozó adókedvezmények megteremtésére irányuló fáradozásaikat, amint azok már rendelkezésre állnak a kevésbé szennyező járművek megvásárlására vonatkozóan; |
| --- | --- |

15.

ezért kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák az intelligens környezetvédelmi és járműbiztonsági eszközökkel felszerelt járművek megvásárlása vonatkozó adókedvezmények megteremtésére irányuló fáradozásaikat, amint azok már rendelkezésre állnak a kevésbé szennyező járművek megvásárlására vonatkozóan;

| 16. | kéri a tagállamokat, a Bizottságot és a gépjárműipart, hogy a tudatosságnövelő kampány részeként biztosítsanak tömör, világos és érthető tájékoztatást annak érdekében, hogy üzenetük a lehető legszélesebb közönséghez eljusson, beleértve a gépjármű-kereskedéseket és az autósiskolákat is, és tájékoztassa azt az intelligens járműrendszerekről; |
| --- | --- |

16.

kéri a tagállamokat, a Bizottságot és a gépjárműipart, hogy a tudatosságnövelő kampány részeként biztosítsanak tömör, világos és érthető tájékoztatást annak érdekében, hogy üzenetük a lehető legszélesebb közönséghez eljusson, beleértve a gépjármű-kereskedéseket és az autósiskolákat is, és tájékoztassa azt az intelligens járműrendszerekről;

| 17. | kéri, hogy a bevezetett ösztönzőket kapcsolják össze a gépjárművezetők számára szervezett megelőzési és közútbiztonsági képzésre vonatkozó intézkedésekkel; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy a bevezetett ösztönzőket kapcsolják össze a gépjárművezetők számára szervezett megelőzési és közútbiztonsági képzésre vonatkozó intézkedésekkel;

| 18. | úgy véli, hogy a közúti biztonság hasznot húz majd a járművekben levő intelligens készülékek és az egymással kommunikáló berendezések, valamint az infrastruktúrákba integrált eszközök közötti jobb kölcsönhatásból; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a közúti biztonság hasznot húz majd a járművekben levő intelligens készülékek és az egymással kommunikáló berendezések, valamint az infrastruktúrákba integrált eszközök közötti jobb kölcsönhatásból;

| 19. | javasolja, hogy a Bizottság fordítson különös figyelmet azokra a tagállamokra, ahol csak nagyon korlátozott mértékben lehet hozzájutni az intelligens rendszerekhez; |
| --- | --- |

19.

javasolja, hogy a Bizottság fordítson különös figyelmet azokra a tagállamokra, ahol csak nagyon korlátozott mértékben lehet hozzájutni az intelligens rendszerekhez;

| 20. | tudatában van annak, hogy az új technológiák bevezetésének fokozatosan kell történnie; |
| --- | --- |

20.

tudatában van annak, hogy az új technológiák bevezetésének fokozatosan kell történnie;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az „Intelligens autó” kezdeményezés nem valósítható meg teljesen az „Intelligens utak” kezdeményezésektől függetlenül; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az „Intelligens autó” kezdeményezés nem valósítható meg teljesen az „Intelligens utak” kezdeményezésektől függetlenül;

| 22. | üdvözli ezért a Bizottság arra vonatkozó elkötelezettségét, hogy 2008-tól elindít egy programot annak érdekében, hogy előkészítse a közlekedési infrastruktúrát az együttműködési rendszerek integrálására, valamint a Bizottságnak a rádióspektrum-bizottsággal való együttműködését az intelligens közlekedési rendszerek spektrumának az együttműködési rendszerek számára történő kiosztása és harmonizálása terén; |
| --- | --- |

22.

üdvözli ezért a Bizottság arra vonatkozó elkötelezettségét, hogy 2008-tól elindít egy programot annak érdekében, hogy előkészítse a közlekedési infrastruktúrát az együttműködési rendszerek integrálására, valamint a Bizottságnak a rádióspektrum-bizottsággal való együttműködését az intelligens közlekedési rendszerek spektrumának az együttműködési rendszerek számára történő kiosztása és harmonizálása terén;

| 23. | hangsúlyozza, hogy koherens, ágazatokon átnyúló stratégiákra van szükség EU-szinten, és hogy javítani kell azokat a járműiparra, távközlési ágazatra, mentőszolgálatokra, társadalombiztosításra, a nyilvános építési megbízásokra és infrastruktúrára, kutatóintézetekre és főiskolákra vonatkozó politikai keretfeltételeket, amelyek ösztönzést jelenthetnének a megelőző biztonsági alkalmazások és technológiák továbbfejlesztésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy koherens, ágazatokon átnyúló stratégiákra van szükség EU-szinten, és hogy javítani kell azokat a járműiparra, távközlési ágazatra, mentőszolgálatokra, társadalombiztosításra, a nyilvános építési megbízásokra és infrastruktúrára, kutatóintézetekre és főiskolákra vonatkozó politikai keretfeltételeket, amelyek ösztönzést jelenthetnének a megelőző biztonsági alkalmazások és technológiák továbbfejlesztésére vonatkozóan;

| 24. | sürgeti az érintett feleket, hogy hozzanak létre megfelelő „intelligens környezetet” az utakon és az infrastruktúrákon belül annak érdekében, hogy az új intelligens eszközök megfelelően működhessenek, és lehetőség legyen azok teljes kihasználására; ide tartozik az útkapacitások jobb kihasználása, valamint az intelligens útfelügyeleti rendszerek (azonos idejű felügyelet) is; |
| --- | --- |

24.

sürgeti az érintett feleket, hogy hozzanak létre megfelelő „intelligens környezetet” az utakon és az infrastruktúrákon belül annak érdekében, hogy az új intelligens eszközök megfelelően működhessenek, és lehetőség legyen azok teljes kihasználására; ide tartozik az útkapacitások jobb kihasználása, valamint az intelligens útfelügyeleti rendszerek (azonos idejű felügyelet) is;

| 25. | ösztönzi a gépjárműipart, hogy az új járművek tervezésekor vegyék figyelembe a legújabb gépjármű-biztonsági eszközöket, valamint az új járművek építésekor tervezzék be az energiafogyasztás és a környezetvédelmi szempontból releváns adatok, mint például a valós CO2- és finompor-kibocsátás mérésére és kijelzésére szolgáló eszközöket is; |
| --- | --- |

25.

ösztönzi a gépjárműipart, hogy az új járművek tervezésekor vegyék figyelembe a legújabb gépjármű-biztonsági eszközöket, valamint az új járművek építésekor tervezzék be az energiafogyasztás és a környezetvédelmi szempontból releváns adatok, mint például a valós CO2- és finompor-kibocsátás mérésére és kijelzésére szolgáló eszközöket is;

| 26. | emlékeztet arra, hogy az információs és kommunikációs technológián (IKT) alapuló rendszerek a hatékonyabb közlekedésirányítás, az alacsonyabb üzemanyag-fogyasztás és a környezettudatos vezetés (eco-driving) megkönnyítése révén hozzájárulhatnak a levegőszennyezést okozó gázkibocsátás csökkentéséhez; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy az információs és kommunikációs technológián (IKT) alapuló rendszerek a hatékonyabb közlekedésirányítás, az alacsonyabb üzemanyag-fogyasztás és a környezettudatos vezetés (eco-driving) megkönnyítése révén hozzájárulhatnak a levegőszennyezést okozó gázkibocsátás csökkentéséhez;

| 27. | felkéri a Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan módszert, amely révén mérhető az információs és kommunikációs technológiáknak a CO2-kibocsátásra kifejtett hatása, illetve hogy a már meglévő eredményeket koordinálja és tegye közzé; |
| --- | --- |

27.

felkéri a Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan módszert, amely révén mérhető az információs és kommunikációs technológiáknak a CO2-kibocsátásra kifejtett hatása, illetve hogy a már meglévő eredményeket koordinálja és tegye közzé;

| 28. | tudomásul veszi, hogy nő a hordozható vagy vándorló információs és kommunikációs technológián alapuló eszközrendszerek használata és elérhetősége, és hogy az említett eszközök piaca folyamatosan bővül; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi, hogy nő a hordozható vagy vándorló információs és kommunikációs technológián alapuló eszközrendszerek használata és elérhetősége, és hogy az említett eszközök piaca folyamatosan bővül;

| 29. | kéri az érintett feleket, hogy dolgozzanak ki intézkedéseket az ilyen eszközök biztonságos használatára és rögzítésére, valamint az ember és gép közötti együttműködés megkönnyítésére; |
| --- | --- |

29.

kéri az érintett feleket, hogy dolgozzanak ki intézkedéseket az ilyen eszközök biztonságos használatára és rögzítésére, valamint az ember és gép közötti együttműködés megkönnyítésére;

| 30. | emlékeztet arra, hogy megfelelő módon foglalkozni kell az adatvédelem kérdésével, és várakozással tekint az e-biztonsági fórum hamarosan elkészülő gyakorlati adatvédelmi szabályzatának közzététele elé; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy megfelelő módon foglalkozni kell az adatvédelem kérdésével, és várakozással tekint az e-biztonsági fórum hamarosan elkészülő gyakorlati adatvédelmi szabályzatának közzététele elé;

| 31. | hangsúlyozza az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet által történő, az e-segélyhívó-szolgálatok európai szintű bevezetését szolgáló nyitott szabvány meghatározásának szükségességét; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet által történő, az e-segélyhívó-szolgálatok európai szintű bevezetését szolgáló nyitott szabvány meghatározásának szükségességét;

| 32. | üdvözli azon önkéntes megállapodásról szóló tárgyalásokat, amely az e-segélyhívót 2010-től kezdődően minden új járműben az alapfelszereltség részévé tenné; |
| --- | --- |

32.

üdvözli azon önkéntes megállapodásról szóló tárgyalásokat, amely az e-segélyhívót 2010-től kezdődően minden új járműben az alapfelszereltség részévé tenné;

| 33. | üdvözli az elektronikus stabilitásvezérlési rendszer technikai specifikációit magában foglaló globális technikai szabályozásra vonatkozó nemzetközi egyezményről szóló tárgyalásokat, és kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a tárgyalások állásáról és azon intézkedésekről, amelyekről a kérdéssel kapcsolatban megállapodtak; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az elektronikus stabilitásvezérlési rendszer technikai specifikációit magában foglaló globális technikai szabályozásra vonatkozó nemzetközi egyezményről szóló tárgyalásokat, és kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a tárgyalások állásáról és azon intézkedésekről, amelyekről a kérdéssel kapcsolatban megállapodtak;

| 34. | várakozással tekint a biztonságosabb, tisztább, hatékony és intelligens autó kezdeményezés fejlesztéséről szóló jövőbeni jelentésekre; |
| --- | --- |

34.

várakozással tekint a biztonságosabb, tisztább, hatékony és intelligens autó kezdeményezés fejlesztéséről szóló jövőbeni jelentésekre;

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 32., 2007.2.6., 200. o.

(2)  HL C 43. E, 2004.2.19., 250. o.

(3)  HL C 296. E, 2006.12.6., 268. o.

(4)  HL C 244. E, 2007.10.18., 220. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0345.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0469.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0007.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/49

---

2008. június 19., csütörtökBurma

P6_TA(2008)0312

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a politikai foglyok folyamatos fogva tartásáról Burmában

2009/C 286 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel a Burmáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. április 24-i (1) és a 2007. szeptember 27-i (2) állásfoglalására,

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2008. április 29-i, Burmáról/Mianmarról szóló, Luxembourgban elfogadott következtetéseire, valamint a Burmával/Mianmarral szemben alkalmazott korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2006. április 27-i 2006/318/KKBP tanácsi közös álláspontra (3),

tekintettel az emberi jogok burmai helyzetével foglalkozó ENSZ-különmegbízott, Tomás Ojea Quintana 2008. június 3-i, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa S-5/1 és 6/33 határozatainak végrehajtásáról szóló jelentésére,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Aung Szan Szú Kji, a Nemzeti Liga a Demokráciáért (NLD) szervezet főtitkára az utóbbi tizennyolc évből tizenhármat töltött politikai fogolyként házi őrizetben; mivel további 1900 főt tartottak börtönben szörnyű körülmények között pusztán azért, mert hangot adtak azon kívánságuknak, hogy demokratikus rendszer jöjjön létre Burmában, illetve tüntettek az alkotmányozó népszavazás miatt, és mivel továbbra sem világos, hogy mi történt a 2007. szeptemberi, szerzetesek által vezetett tiltakozások több tucat, máig ismeretlen sorsú résztvevőjével; |
| --- | --- |

A.

mivel Aung Szan Szú Kji, a Nemzeti Liga a Demokráciáért (NLD) szervezet főtitkára az utóbbi tizennyolc évből tizenhármat töltött politikai fogolyként házi őrizetben; mivel további 1900 főt tartottak börtönben szörnyű körülmények között pusztán azért, mert hangot adtak azon kívánságuknak, hogy demokratikus rendszer jöjjön létre Burmában, illetve tüntettek az alkotmányozó népszavazás miatt, és mivel továbbra sem világos, hogy mi történt a 2007. szeptemberi, szerzetesek által vezetett tiltakozások több tucat, máig ismeretlen sorsú résztvevőjével;

| B. | mivel Aung Szan Szú Kji házi őrizetének meghosszabbítása révén a junta saját törvényét is megszegi (1975. évi államvédelmi törvény), amely kimondja, hogy senkit sem lehet vádemelés vagy perbe fogás nélkül öt évnél tovább őrizetben tartani, és mivel a rezsim továbbra is ellenáll a burmai fegyházakban jogtalanul fogva tartott politikai foglyok szabadon bocsátása érdekében kifejtett nemzetközi nyomásnak; |
| --- | --- |

B.

mivel Aung Szan Szú Kji házi őrizetének meghosszabbítása révén a junta saját törvényét is megszegi (1975. évi államvédelmi törvény), amely kimondja, hogy senkit sem lehet vádemelés vagy perbe fogás nélkül öt évnél tovább őrizetben tartani, és mivel a rezsim továbbra is ellenáll a burmai fegyházakban jogtalanul fogva tartott politikai foglyok szabadon bocsátása érdekében kifejtett nemzetközi nyomásnak;

| C. | mivel ahelyett, hogy eleget tenne az ENSZ főtitkára részéről a foglyon szabadon bocsátását kérő felszólításnak, a burmai rezsim 2008. június 10-én további 16 főt tartóztatott le a Nargis-ciklon áldozatai közül, mivel jelentkeztek az ENSZ Fejlesztési Programjának irodájában, és ott humanitárius segítséget kértek; |
| --- | --- |

C.

mivel ahelyett, hogy eleget tenne az ENSZ főtitkára részéről a foglyon szabadon bocsátását kérő felszólításnak, a burmai rezsim 2008. június 10-én további 16 főt tartóztatott le a Nargis-ciklon áldozatai közül, mivel jelentkeztek az ENSZ Fejlesztési Programjának irodájában, és ott humanitárius segítséget kértek;

| D. | mivel 2008. június 11-én a burmai katonai junta hivatalos lapjai, köztük a rendszer szócsövének számító, „Mianmar Új Fénye” című lap Aung Szan Szú Kji nyilvános megkorbácsolását követelte, és mivel a katonai junta nem volt hajlandó elhatárolódni e gyalázatos követeléstől; |
| --- | --- |

D.

mivel 2008. június 11-én a burmai katonai junta hivatalos lapjai, köztük a rendszer szócsövének számító, „Mianmar Új Fénye” című lap Aung Szan Szú Kji nyilvános megkorbácsolását követelte, és mivel a katonai junta nem volt hajlandó elhatárolódni e gyalázatos követeléstől;

| E. | mivel 2008. május 3-án a korai órákban, amikor a Nargis-ciklon elérte a ranguni Insein börtönt és miután a füst pánikot okozott a börtön lakói körében, a katonák és a rohamrendőrség tüzet nyitott a foglyokra, a becslések szerint jogtalanul és szükségtelenül meggyilkolva 36, illetve megsebesítve 70 foglyot; |
| --- | --- |

E.

mivel 2008. május 3-án a korai órákban, amikor a Nargis-ciklon elérte a ranguni Insein börtönt és miután a füst pánikot okozott a börtön lakói körében, a katonák és a rohamrendőrség tüzet nyitott a foglyokra, a becslések szerint jogtalanul és szükségtelenül meggyilkolva 36, illetve megsebesítve 70 foglyot;

| F. | mivel az ENSZ Burmával foglalkozó emberi jogi szakértője kérte, hogy a hatalmon lévő junta vizsgálja meg azokat a jelentéseket, amelyek szerint a múlt hónapbeli Nargis-ciklon idején a katonák több foglyot is lelőttek, és mivel a rezsim elutasította ilyen vizsgálatok lefolytatását; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ Burmával foglalkozó emberi jogi szakértője kérte, hogy a hatalmon lévő junta vizsgálja meg azokat a jelentéseket, amelyek szerint a múlt hónapbeli Nargis-ciklon idején a katonák több foglyot is lelőttek, és mivel a rezsim elutasította ilyen vizsgálatok lefolytatását;

| G. | mivel emberi jogi csoportok arról számolnak be, hogy 2008. május 20-a óta a burmai hatóságok megnövelt erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a ciklon túlélőit elköltöztessék a például iskolákban és kolostorokban kialakított ideiglenes szállásokról, és visszakényszerítik őket saját házaikba, még akkor is, ha ezek már nem is állnak; |
| --- | --- |

G.

mivel emberi jogi csoportok arról számolnak be, hogy 2008. május 20-a óta a burmai hatóságok megnövelt erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a ciklon túlélőit elköltöztessék a például iskolákban és kolostorokban kialakított ideiglenes szállásokról, és visszakényszerítik őket saját házaikba, még akkor is, ha ezek már nem is állnak;

| 1. | határozottan elítéli a burmai hatóságok azon határozatát, hogy meghosszabbítják Aung Szan Szú Kji házi őrizetét; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a burmai hatóságok azon határozatát, hogy meghosszabbítják Aung Szan Szú Kji házi őrizetét;

| 2. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy letartóztatták az Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátását követelő politikai aktivisták csoportját, valamint sürgeti a burmai hatóságokat, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon az összes politikai foglyot; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy letartóztatták az Aung Szan Szú Kji szabadon bocsátását követelő politikai aktivisták csoportját, valamint sürgeti a burmai hatóságokat, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon az összes politikai foglyot;

| 3. | elítéli, és emberiségellenes bűntettnek tartja Aung Szan Szú Kji kilátásba helyezett megkorbácsolását; |
| --- | --- |

3.

elítéli, és emberiségellenes bűntettnek tartja Aung Szan Szú Kji kilátásba helyezett megkorbácsolását;

| 4. | az ENSZ égisze alatt történő igazságügyi vizsgálatot követel azon jelentések kapcsán, amelyek szerint a burmai hadsereg a Nargis-ciklont követően politikai foglyokat gyilkolt meg; |
| --- | --- |

4.

az ENSZ égisze alatt történő igazságügyi vizsgálatot követel azon jelentések kapcsán, amelyek szerint a burmai hadsereg a Nargis-ciklont követően politikai foglyokat gyilkolt meg;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a burmai hatóságok továbbra is fogva tartják a Nargis-ciklon azon áldozatait, akik megkíséreltek segítséget kérni a Burmában működő nemzetközi segélyszervezetektől; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a burmai hatóságok továbbra is fogva tartják a Nargis-ciklon azon áldozatait, akik megkíséreltek segítséget kérni a Burmában működő nemzetközi segélyszervezetektől;

| 6. | igen sajnálatosnak tartja, hogy a burmai junta népszavazást tart az alkotmányról csupán néhány nappal azt követően, hogy az országot pusztító ciklon sújtotta, és a hitelesség híján a népszavazás eredményét nem fogadja el hitelesnek; |
| --- | --- |

6.

igen sajnálatosnak tartja, hogy a burmai junta népszavazást tart az alkotmányról csupán néhány nappal azt követően, hogy az országot pusztító ciklon sújtotta, és a hitelesség híján a népszavazás eredményét nem fogadja el hitelesnek;

| 7. | felszólítja a burmai hatóságokat, hogy oldják fel a békés politikai tevékenységek bármilyen korlátozását az országban, illetve indítsanak a nemzeti megbékélést és a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok visszaállítását is magában foglaló folyamatot; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a burmai hatóságokat, hogy oldják fel a békés politikai tevékenységek bármilyen korlátozását az országban, illetve indítsanak a nemzeti megbékélést és a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok visszaállítását is magában foglaló folyamatot;

| 8. | felszólítja továbbá a rezsimet, hogy adjon magyarázatot a buddhista szerzetesek és demokratikus aktivisták 2007. szeptemberi tiltakozásainak leverése óta eltűnt személyeket illetően; |
| --- | --- |

8.

felszólítja továbbá a rezsimet, hogy adjon magyarázatot a buddhista szerzetesek és demokratikus aktivisták 2007. szeptemberi tiltakozásainak leverése óta eltűnt személyeket illetően;

| 9. | felszólítja a burmai katonai kormányzatot, hogy tartsa be az ENSZ főtitkárával kötött megállapodást, amelynek értelmében a nemzetközi humanitárius munkatársak és szállítmányok szabadon bejuthatnak a Nargis-ciklon által sújtott területekre, valamint teljes mértékben működjön együtt a nemzetközi közösséggel a szükséges segítség felmérésében; felszólítja a burmai hatóságokat, hogy hagyjanak fel a segélyek célba juttatásába való hivatalos beavatkozással és teljes mértékben működjenek együtt a humanitárus szervezetekkel; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a burmai katonai kormányzatot, hogy tartsa be az ENSZ főtitkárával kötött megállapodást, amelynek értelmében a nemzetközi humanitárius munkatársak és szállítmányok szabadon bejuthatnak a Nargis-ciklon által sújtott területekre, valamint teljes mértékben működjön együtt a nemzetközi közösséggel a szükséges segítség felmérésében; felszólítja a burmai hatóságokat, hogy hagyjanak fel a segélyek célba juttatásába való hivatalos beavatkozással és teljes mértékben működjenek együtt a humanitárus szervezetekkel;

| 10. | ismételten felszólítja a burmai hatóságokat, hogy kezdjenek párbeszédet a burmai társadalom valamennyi rétegével annak érdekében, hogy megvalósulhasson a tényleges nemzeti megbékélés, a demokratizálódás, illetve az emberi jogok és a jogállamiság kiteljesedése; |
| --- | --- |

10.

ismételten felszólítja a burmai hatóságokat, hogy kezdjenek párbeszédet a burmai társadalom valamennyi rétegével annak érdekében, hogy megvalósulhasson a tényleges nemzeti megbékélés, a demokratizálódás, illetve az emberi jogok és a jogállamiság kiteljesedése;

| 11. | nagyra értékeli az ENSZ különmegbízottjának legutóbbi jelentését, amely fontos bizonyítékokat tartalmaz az emberi jogok sorozatos burmai megsértésére vonatkozóan; aggodalommal állapítja meg, hogy a jelentés arra a következtetésre jut, hogy 2008. március 26. óta szinte semmilyen javulás nem történt az emberi jogok burmai helyzetét illetően; |
| --- | --- |

11.

nagyra értékeli az ENSZ különmegbízottjának legutóbbi jelentését, amely fontos bizonyítékokat tartalmaz az emberi jogok sorozatos burmai megsértésére vonatkozóan; aggodalommal állapítja meg, hogy a jelentés arra a következtetésre jut, hogy 2008. március 26. óta szinte semmilyen javulás nem történt az emberi jogok burmai helyzetét illetően;

| 12. | sürgeti a burmai hatóságokat, hogy folytassanak szoros párbeszédet az ENSZ különmegbízottjával, valamint tegyenek eleget azon kérésének, hogy Burmába látogathasson; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a burmai hatóságokat, hogy folytassanak szoros párbeszédet az ENSZ különmegbízottjával, valamint tegyenek eleget azon kérésének, hogy Burmába látogathasson;

| 13. | felszólítja az ASEAN azon tagállamait, amelyekkel Burma szoros gazdasági és politikai kapcsolatokat ápol, hogy gyakoroljanak erőteljes nyomást a burmai hatóságokra a demokratikus változások érdekében; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az ASEAN azon tagállamait, amelyekkel Burma szoros gazdasági és politikai kapcsolatokat ápol, hogy gyakoroljanak erőteljes nyomást a burmai hatóságokra a demokratikus változások érdekében;

| 14. | úgy véli, hogy az EU által a burmai juntával szemben hozott, világosan körülhatárolt és célzott szankciók még mindig igen korlátozott hatással vannak a rezsimre, és ily módon nem tesznek eleget a kitűzött célnak, jóllehet 2007 szeptemberét követően e szankciók kiszélesedtek azáltal, hogy a gazdaság újabb ágazataira is embargót vezettek be; ismételten felkéri ezért a Tanácsot, hogy tegyen további lépéseket, és ténylegesen akadályozza meg a junta hozzáférését az EU támogatásaihoz; felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék figyelemmel a célzott szankciókat, illetve gondoskodjanak hatékony végrehajtásukról; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az EU által a burmai juntával szemben hozott, világosan körülhatárolt és célzott szankciók még mindig igen korlátozott hatással vannak a rezsimre, és ily módon nem tesznek eleget a kitűzött célnak, jóllehet 2007 szeptemberét követően e szankciók kiszélesedtek azáltal, hogy a gazdaság újabb ágazataira is embargót vezettek be; ismételten felkéri ezért a Tanácsot, hogy tegyen további lépéseket, és ténylegesen akadályozza meg a junta hozzáférését az EU támogatásaihoz; felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék figyelemmel a célzott szankciókat, illetve gondoskodjanak hatékony végrehajtásukról;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EU burmai különmegbízottjának, a burmai Állami Béke és Fejlődés Tanácsának, az ASEAN- és ASEM-országok kormányainak, az ASEAN mianmari interparlamentáris képviselőcsoportjának, Aung Szan Szú Kjinek, az NLD-nek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az ENSZ burmai emberi jogi különmegbízottjának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EU burmai különmegbízottjának, a burmai Állami Béke és Fejlődés Tanácsának, az ASEAN- és ASEM-országok kormányainak, az ASEAN mianmari interparlamentáris képviselőcsoportjának, Aung Szan Szú Kjinek, az NLD-nek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az ENSZ burmai emberi jogi különmegbízottjának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0178.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0420.

(3)  HL L 116., 2006.4.29., 77. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/52

---

2008. június 19., csütörtökSzomália

P6_TA(2008)0313

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása a civilek ellen rendszeresen elkövetett gyilkos ságokról Szomáliában

2009/C 286 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel korábbi állásfoglalásaira az emberi jogok megsértéséről Szomáliában,

tekintettel az Európai Tanács elnökségének korábbi, a dzsibuti békemegállapodásról szóló nyilatkozataira,

tekintettel a Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár által készített jelentésekre, amelyben aggodalmát fejezi ki az állandósult humanitárius katasztrófa miatt Szomáliában,

tekintettel az Afrikai Uniónak (AU) a szomáliai helyzettel kapcsolatos kezdeményezéseire és nyilatkozataira,

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1744(2007) határozata által előterjesztett nemzeti megbékélési tervre, amelyet 2007 február 20-án, Etiópiának az Iszlám Bíróságok Szövetsége feletti győzelmét követően fogadtak el,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | aggódva az elhúzódó szomáliai polgárháború és ennek a béke- és megbékélési folyamatra gyakorolt hatása miatt, valamint a Szomáliai-félsziget („Afrika szarva”) egészének biztonságáért és stabilitásáért; |
| --- | --- |

A.

aggódva az elhúzódó szomáliai polgárháború és ennek a béke- és megbékélési folyamatra gyakorolt hatása miatt, valamint a Szomáliai-félsziget („Afrika szarva”) egészének biztonságáért és stabilitásáért;

| B. | mivel az átmeneti szövetségi kormány csapatai és a lázadók között kiújult harcok miatt Mogadishuban, Szomália fővárosában az elmúlt napokban becslések szerint 100 embert öltek meg és ezrek menekültek el lakóhelyükről, miután egyes iszlámista vezetők elutasították az átmeneti kormány és a Szövetség Szomália Újrafelszabadításáért (ARS) nevű szervezett által Dzsibutiban aláírt három hónapos tűzszüneti megállapodást; |
| --- | --- |

B.

mivel az átmeneti szövetségi kormány csapatai és a lázadók között kiújult harcok miatt Mogadishuban, Szomália fővárosában az elmúlt napokban becslések szerint 100 embert öltek meg és ezrek menekültek el lakóhelyükről, miután egyes iszlámista vezetők elutasították az átmeneti kormány és a Szövetség Szomália Újrafelszabadításáért (ARS) nevű szervezett által Dzsibutiban aláírt három hónapos tűzszüneti megállapodást;

| C. | mivel a szomáliai civil társadalom, különösen a média egyes képviselői támadásoknak vannak kitéve és gyilkosságokat követnek el ellenük, és elítélve Naszteh Dáhir Farahnak, a Szomáli Újságírók Nemzeti Uniója alelnökének brutális meggyilkolását, akit az ország déli részén fekvő Kismayu városában lőttek le 2008. június 7-én; |
| --- | --- |

C.

mivel a szomáliai civil társadalom, különösen a média egyes képviselői támadásoknak vannak kitéve és gyilkosságokat követnek el ellenük, és elítélve Naszteh Dáhir Farahnak, a Szomáli Újságírók Nemzeti Uniója alelnökének brutális meggyilkolását, akit az ország déli részén fekvő Kismayu városában lőttek le 2008. június 7-én;

| D. | mivel 2008 eleje óta 15 segélymunkást öltek meg, köztük az egyik legismertebb szomáliai segélymunkást, Mohamed Mahdit, akit a fővárosban, Mogadishuban öltek meg ismeretlen fegyveresek; |
| --- | --- |

D.

mivel 2008 eleje óta 15 segélymunkást öltek meg, köztük az egyik legismertebb szomáliai segélymunkást, Mohamed Mahdit, akit a fővárosban, Mogadishuban öltek meg ismeretlen fegyveresek;

| E. | mivel az ENSZ főtitkára aggodalmát fejezte ki a gyermekkatonák toborzásának különösen Mogadishuban tapasztalható fokozódása miatt, valamint amiatt, hogy az ország csaknem összes fegyveres szervezete széles körben alkalmaz gyermekeket; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ főtitkára aggodalmát fejezte ki a gyermekkatonák toborzásának különösen Mogadishuban tapasztalható fokozódása miatt, valamint amiatt, hogy az ország csaknem összes fegyveres szervezete széles körben alkalmaz gyermekeket;

| F. | mivel Szomáliában széles körben tovább folytatódik az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog megsértése, nevezetesen a kínzás és egyéb bántalmazás, a nemi erőszak, az önkényes kivégzések, az önkényes fogva tartások, valamint a civilek és a polgári infrastruktúra elleni támadások; |
| --- | --- |

F.

mivel Szomáliában széles körben tovább folytatódik az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog megsértése, nevezetesen a kínzás és egyéb bántalmazás, a nemi erőszak, az önkényes kivégzések, az önkényes fogva tartások, valamint a civilek és a polgári infrastruktúra elleni támadások;

| G. | mivel a folyamatos konfliktus és politikai instabilitás Szomáliában kalózkodás és fegyveres rablások számára teremtett alkalmat; |
| --- | --- |

G.

mivel a folyamatos konfliktus és politikai instabilitás Szomáliában kalózkodás és fegyveres rablások számára teremtett alkalmat;

| H. | mivel 2007 februárja óta mintegy 856 970 szomáli menekült el Mogadishuból, míg 2,6 milliónyian (körülbelül a lakosság 35 %-a) szorulnak humanitárius segítségre, és számuk év végére 3,5 millióra nőhet; |
| --- | --- |

H.

mivel 2007 februárja óta mintegy 856 970 szomáli menekült el Mogadishuból, míg 2,6 milliónyian (körülbelül a lakosság 35 %-a) szorulnak humanitárius segítségre, és számuk év végére 3,5 millióra nőhet;

| I. | mivel az ENSZ főtitkára felszólította az etióp erőket, hogy tartózkodjanak a civilek és a civil célpontok, például iskolák és kórházak elleni, válogatás nélküli támadásoktól, és felszólította az etióp hatóságokat, hogy vizsgálják ki a hadseregük által gyermekek ellen elkövetett súlyos bántalmazásokkal kapcsolatos állításokat; |
| --- | --- |

I.

mivel az ENSZ főtitkára felszólította az etióp erőket, hogy tartózkodjanak a civilek és a civil célpontok, például iskolák és kórházak elleni, válogatás nélküli támadásoktól, és felszólította az etióp hatóságokat, hogy vizsgálják ki a hadseregük által gyermekek ellen elkövetett súlyos bántalmazásokkal kapcsolatos állításokat;

| 1. | határozottan elítéli a folyamatos harcokat, valamint a konfliktus valamennyi résztvevője által elkövetett célzott kivégzéseket és emberi jogi jogsértéseket, amelyek következtében számos szomáli civil halt meg és humanitárius katasztrófa alakult ki; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a folyamatos harcokat, valamint a konfliktus valamennyi résztvevője által elkövetett célzott kivégzéseket és emberi jogi jogsértéseket, amelyek következtében számos szomáli civil halt meg és humanitárius katasztrófa alakult ki;

| 2. | felhívja a konfliktus valamennyi résztvevőjét, hogy azonnal hagyjon fel a nemzetközi emberi jogi és humanitárius jog megsértésével, vessen véget a civilek elleni támadásoknak, a halálos fenyegetéseknek, a nemi erőszaknak, a törvénytelen letartóztatásoknak, az emberrablásoknak, valamint a civilek megfélemlítésének és a fosztogatásnak, és hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a genfi konvenciók közös 3. cikkét; |
| --- | --- |

2.

felhívja a konfliktus valamennyi résztvevőjét, hogy azonnal hagyjon fel a nemzetközi emberi jogi és humanitárius jog megsértésével, vessen véget a civilek elleni támadásoknak, a halálos fenyegetéseknek, a nemi erőszaknak, a törvénytelen letartóztatásoknak, az emberrablásoknak, valamint a civilek megfélemlítésének és a fosztogatásnak, és hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a genfi konvenciók közös 3. cikkét;

| 3. | felszólít a Cooperazione Italiana Nord Sud (CINS) nevű nem kormányzati szervezet két olasz és egy szomáli tagjának, Jolanda Occhipintinek, Giuliano Paganininek és Abdurrahmán Júszuf Harale szabadon bocsátására, akiket 2008. május 21-én raboltak el Mogadishutól 60 km-re délre, és akikért egymillió dolláros váltságdíjat követelnek; |
| --- | --- |

3.

felszólít a Cooperazione Italiana Nord Sud (CINS) nevű nem kormányzati szervezet két olasz és egy szomáli tagjának, Jolanda Occhipintinek, Giuliano Paganininek és Abdurrahmán Júszuf Harale szabadon bocsátására, akiket 2008. május 21-én raboltak el Mogadishutól 60 km-re délre, és akikért egymillió dolláros váltságdíjat követelnek;

| 4. | felszólít az emberi jogi jogsértések kivizsgálására, beleértve a gyermekek jogainak súlyos megsértését is; sürgeti az átmeneti kormányt, hogy vessen véget a gyermekek bebörtönzésének és vonja ellenőrzése alá a kézifegyverek terjedését; |
| --- | --- |

4.

felszólít az emberi jogi jogsértések kivizsgálására, beleértve a gyermekek jogainak súlyos megsértését is; sürgeti az átmeneti kormányt, hogy vessen véget a gyermekek bebörtönzésének és vonja ellenőrzése alá a kézifegyverek terjedését;

| 5. | sürgeti a konfliktus valamennyi résztvevőjét, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a humanitárius segélyek akadálytalanul eljuthassanak az ország lakosságának érintett részéhez és tegyenek eredményes lépéseket a helyi és nemzetközi humanitárius alkalmazottak biztonságának garantálására; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a konfliktus valamennyi résztvevőjét, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a humanitárius segélyek akadálytalanul eljuthassanak az ország lakosságának érintett részéhez és tegyenek eredményes lépéseket a helyi és nemzetközi humanitárius alkalmazottak biztonságának garantálására;

| 6. | üdvözli a szomáliai átmeneti szövetségi kormány és az ARS között a 2008. június 9-én Dzsibutiban rendezett tárgyalásokon létrejött békemegállapodást, amelynek megszületését megkönnyítette az ENSZ-főtitkár különmegbízottja, Ahmedu Vild-Abdallah, az AU és egyéb regionális szervezetek és nemzetközi partnerek közreműködése; sürgeti az átmeneti kormányt, hogy indítson valódi megbékélési folyamatot az országban a konfliktus valamennyi résztvevőjének bevonásával, a béke, a biztonság és a stabilitás feltételeinek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a szomáliai átmeneti szövetségi kormány és az ARS között a 2008. június 9-én Dzsibutiban rendezett tárgyalásokon létrejött békemegállapodást, amelynek megszületését megkönnyítette az ENSZ-főtitkár különmegbízottja, Ahmedu Vild-Abdallah, az AU és egyéb regionális szervezetek és nemzetközi partnerek közreműködése; sürgeti az átmeneti kormányt, hogy indítson valódi megbékélési folyamatot az országban a konfliktus valamennyi résztvevőjének bevonásával, a béke, a biztonság és a stabilitás feltételeinek megteremtése érdekében;

| 7. | felszólít a civil társadalom, különösen a nők és a gyermekek által a nemzeti megbékélés folyamatában játszott szerep megerősítésére; |
| --- | --- |

7.

felszólít a civil társadalom, különösen a nők és a gyermekek által a nemzeti megbékélés folyamatában játszott szerep megerősítésére;

| 8. | felszólítja a szomáliai átmeneti kormányt, hogy az ENSZ-szel és az Afrikai Unióval együttműködve használjon fel minden eszközt főleg a humanitárius segélyt szállító hajók elleni kalózkodás és fegyveres rablások megelőzésére, megakadályozására és felszámolására a szomáli partok mentén; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a szomáliai átmeneti kormányt, hogy az ENSZ-szel és az Afrikai Unióval együttműködve használjon fel minden eszközt főleg a humanitárius segélyt szállító hajók elleni kalózkodás és fegyveres rablások megelőzésére, megakadályozására és felszámolására a szomáli partok mentén;

| 9. | felhívja az EU-t, hogy gyakoroljon nyomást a kenyai kormányra annak érdekében, hogy az adjon menedéket a szomáli menekülteknek és biztosítsa a humanitárius segélyek akadálytalan áthaladását az El Wak határátkelőn; |
| --- | --- |

9.

felhívja az EU-t, hogy gyakoroljon nyomást a kenyai kormányra annak érdekében, hogy az adjon menedéket a szomáli menekülteknek és biztosítsa a humanitárius segélyek akadálytalan áthaladását az El Wak határátkelőn;

| 10. | felhívja az adományozó országokat és főként az EU-t, hogy növelje az otthonukból elűzött személyek számára szánt humanitárius segélyeket, és nyújtson hatékony fejlesztési segítséget a szomáli lakosság számára; |
| --- | --- |

10.

felhívja az adományozó országokat és főként az EU-t, hogy növelje az otthonukból elűzött személyek számára szánt humanitárius segélyeket, és nyújtson hatékony fejlesztési segítséget a szomáli lakosság számára;

| 11. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU-segélyeket ne az átmeneti szövetségi intézményekbe beszivárgott hadurak megerősítésére használják fel, és szükség esetén tegyen lépéseket ennek orvoslására; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU-segélyeket ne az átmeneti szövetségi intézményekbe beszivárgott hadurak megerősítésére használják fel, és szükség esetén tegyen lépéseket ennek orvoslására;

| 12. | felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy erősítse meg a Szomáliával szembeni fegyverembargót, és tegyen határozottabb lépéseket annak érdekében, hogy a régió országai teljes mértében betartsák az embargót; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy indítson vizsgálatot a háborús és emberiesség elleni bűnökkel vádolt személyek ellen Szomáliában, és vessen ki rájuk célzott szankciókat, beleértve a Nemzetközi Büntetőbíróság elé történő állítást is; |
| --- | --- |

12.

felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy erősítse meg a Szomáliával szembeni fegyverembargót, és tegyen határozottabb lépéseket annak érdekében, hogy a régió országai teljes mértében betartsák az embargót; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy indítson vizsgálatot a háborús és emberiesség elleni bűnökkel vádolt személyek ellen Szomáliában, és vessen ki rájuk célzott szankciókat, beleértve a Nemzetközi Büntetőbíróság elé történő állítást is;

| 13. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2008. május 15-én egyhangúlag fogadta el az 1814(2008) határozatot, amelyben 28 500 fős ENSZ békefenntartó erő esetleges bevetésére szólított fel, a politikai és biztonsági feltételek alakulásától függően; megjegyzi, hogy a javasolt ENSZ békefenntartó erő az Afrikai Unió kicsiny, 2007 márciusa óta Szomáliában tartózkodó kontingensét váltaná fel; |
| --- | --- |

13.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2008. május 15-én egyhangúlag fogadta el az 1814(2008) határozatot, amelyben 28 500 fős ENSZ békefenntartó erő esetleges bevetésére szólított fel, a politikai és biztonsági feltételek alakulásától függően; megjegyzi, hogy a javasolt ENSZ békefenntartó erő az Afrikai Unió kicsiny, 2007 márciusa óta Szomáliában tartózkodó kontingensét váltaná fel;

| 14. | erőteljesen ösztönzi, hogy az AU szomáliai missziója (AMISOM) és bármely későbbi ENSZ békefenntartó misszió kapjon megbízást a civilek – köztük a nők, gyermekek és a lakóhelyüket belföldön elhagyni kényszerült személyek – védelmére, és hogy e missziókban legyen egy erős emberi jogi elem, amely képes az emberi jogi jogsértések megfigyelésére, kivizsgálására és jelentésére; |
| --- | --- |

14.

erőteljesen ösztönzi, hogy az AU szomáliai missziója (AMISOM) és bármely későbbi ENSZ békefenntartó misszió kapjon megbízást a civilek – köztük a nők, gyermekek és a lakóhelyüket belföldön elhagyni kényszerült személyek – védelmére, és hogy e missziókban legyen egy erős emberi jogi elem, amely képes az emberi jogi jogsértések megfigyelésére, kivizsgálására és jelentésére;

| 15. | ismételten támogatásáról biztosítja Ahmedu Vild-Abdallahnak, az ENSZ-főtitkár különmegbízottjának a nemzetközi közösség fellépésének összehangolása, a szomáliak közötti politikai párbeszéd előmozdítása, valamint a szomáliai helyzetnek az AMISOM bevetésével történő stabilizálása terén végzett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

15.

ismételten támogatásáról biztosítja Ahmedu Vild-Abdallahnak, az ENSZ-főtitkár különmegbízottjának a nemzetközi közösség fellépésének összehangolása, a szomáliak közötti politikai párbeszéd előmozdítása, valamint a szomáliai helyzetnek az AMISOM bevetésével történő stabilizálása terén végzett erőfeszítéseit;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió, az ENSZ és a Fejlesztési Kormányközi Hatóság (IGAD) főtitkárának, a szomáliai átmeneti szövetségi kormány elnökének, az etióp kormánynak és a Pán-afrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió, az ENSZ és a Fejlesztési Kormányközi Hatóság (IGAD) főtitkárának, a szomáliai átmeneti szövetségi kormány elnökének, az etióp kormánynak és a Pán-afrikai Parlamentnek.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/54

---

2008. június 19., csütörtökIrán

P6_TA(2008)0314

Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalása Iránról

2009/C 286 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel az Iránról, különösen az emberi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel az EU elnökségének 2008. június 4-i és 2008. június 10-i nyilatkozataira a fiatalkorú bűnelkövetők közelgő kivégzéséről Iránban,

tekintettel a Mohamed Hasszanzádeh kivégzéséről 2008. június 13-án az Európai Unió nevében tett elnökségi nyilatkozatra,

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének határozataira, és különösen az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2007. december 18-i 62/168. számú határozatára, és a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2007. december 18-i 62/149. számú határozatára,

tekintettel az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a Gyermekjogi Egyezményre, melyek mindegyikét Irán is aláírta,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére

| A. | mivel az emberi jogok általános helyzete Iránban 2005 óta folyamatosan romlik, és mivel csak a kivégzések száma majdnem megduplázódott 2007-ben; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok általános helyzete Iránban 2005 óta folyamatosan romlik, és mivel csak a kivégzések száma majdnem megduplázódott 2007-ben;

| B. | mivel Iránban és néhány más országban még mindig végeznek ki kiskorúakat; mivel Iránban tudomásunk szerint több fiatalkorút végeztek ki, mint a világ más országaiban, és a jelentések szerint több mint 100 személyt ítéltek halálra Iránban olyan bűncselekményekért, amelyeket 18 éves koruk alatt állítólagosan elkövettek; |
| --- | --- |

B.

mivel Iránban és néhány más országban még mindig végeznek ki kiskorúakat; mivel Iránban tudomásunk szerint több fiatalkorút végeztek ki, mint a világ más országaiban, és a jelentések szerint több mint 100 személyt ítéltek halálra Iránban olyan bűncselekményekért, amelyeket 18 éves koruk alatt állítólagosan elkövettek;

| C. | mivel Mohamed Hasszanzádeh fiatalkorú bűnelkövető, akit 2008. június 10-én végeztek ki, kivégzésekor még nem töltötte be a 18. életévét; |
| --- | --- |

C.

mivel Mohamed Hasszanzádeh fiatalkorú bűnelkövető, akit 2008. június 10-én végeztek ki, kivégzésekor még nem töltötte be a 18. életévét;

| D. | mivel legalább négy másik fiatalkorú bűnelkövetőt Behnúd Sodzsáit, Mohamed Fedáeit, Szaíd Dzsazit és Behnám Zárét fenyeget kivégzés a közeljövőben, bár az iráni hatóságok ezen fiatalkorú elkövetők közül kettőnek, Behnúd Sodzsáinak és Mohamed Fedáeinek a kivégzésének egy hónapra történő felfüggesztését rendelték el; |
| --- | --- |

D.

mivel legalább négy másik fiatalkorú bűnelkövetőt Behnúd Sodzsáit, Mohamed Fedáeit, Szaíd Dzsazit és Behnám Zárét fenyeget kivégzés a közeljövőben, bár az iráni hatóságok ezen fiatalkorú elkövetők közül kettőnek, Behnúd Sodzsáinak és Mohamed Fedáeinek a kivégzésének egy hónapra történő felfüggesztését rendelték el;

| E. | mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2008. június 10-én emlékeztette az iráni hatóságokat a halálbüntetés fiatalkorú bűnelkövetők esetében való alkalmazásának nemzetközi jog szerinti teljes tiltására; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2008. június 10-én emlékeztette az iráni hatóságokat a halálbüntetés fiatalkorú bűnelkövetők esetében való alkalmazásának nemzetközi jog szerinti teljes tiltására;

| F. | mivel az iráni fiatalkorú bűnelkövetők között olyan személyek is vannak, akiket azonos neműekkel folytatott kapcsolattal vádolnak, amelyre Iránban halálbüntetést rónak ki; |
| --- | --- |

F.

mivel az iráni fiatalkorú bűnelkövetők között olyan személyek is vannak, akiket azonos neműekkel folytatott kapcsolattal vádolnak, amelyre Iránban halálbüntetést rónak ki;

| 1. | határozottan elítéli az Iránban végrehajtott, különösen pedig a fiatal- és kiskorúak esetében hozott vagy végrehajtott halálbüntetéseket, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a kiskorúakra vonatkozó, nemzetközileg elismert jogi biztosítékokat; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli az Iránban végrehajtott, különösen pedig a fiatal- és kiskorúak esetében hozott vagy végrehajtott halálbüntetéseket, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a kiskorúakra vonatkozó, nemzetközileg elismert jogi biztosítékokat;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a fiatalkorúakra vonatkozó halálbüntetés egyenesen ellentmond az Iráni Iszlám Köztársaság által aláírt Polgári és Politikai Jogokról szóló Nemzetközi Egyezségokmányban és a Gyermekjogi Egyezményben előírt kötelességeknek és kötelezettségvállalásoknak; mindkét dokumentum határozottan megtiltja a kiskorúak és azon személyek kivégzését, akiket kiskorúként elkövetett bűncselekményekért ítéltek el; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a fiatalkorúakra vonatkozó halálbüntetés egyenesen ellentmond az Iráni Iszlám Köztársaság által aláírt Polgári és Politikai Jogokról szóló Nemzetközi Egyezségokmányban és a Gyermekjogi Egyezményben előírt kötelességeknek és kötelezettségvállalásoknak; mindkét dokumentum határozottan megtiltja a kiskorúak és azon személyek kivégzését, akiket kiskorúként elkövetett bűncselekményekért ítéltek el;

| 3. | a lehető leghatározottabban elítéli Mohamed Hasszanzádeh kivégzését, aki kivégzésekor nem töltötte be 18. életévét; |
| --- | --- |

3.

a lehető leghatározottabban elítéli Mohamed Hasszanzádeh kivégzését, aki kivégzésekor nem töltötte be 18. életévét;

| 4. | sürgeti az iráni hatóságokat, hogy függesszék fel Behnúd Sodzsái, Mohamed Fedáei, Szaíd Dzsazi és Behnám Záre, valamint minden más halálraítélt fiatalkorú bűnelkövető kivégzését; |
| --- | --- |

4.

sürgeti az iráni hatóságokat, hogy függesszék fel Behnúd Sodzsái, Mohamed Fedáei, Szaíd Dzsazi és Behnám Záre, valamint minden más halálraítélt fiatalkorú bűnelkövető kivégzését;

| 5. | felhívja az újonnan megválasztott madzslisz (az iráni parlament) képviselőit, hogy a megkövezés és a gyermekkorú bűnelkövetők kivégzésének eltörlése céljából haladéktalanul fogadják el az iráni büntető törvénykönyv függőben levő reformját, tegyenek lépéseket a halálbüntetésre vonatkozó moratórium irányába, valamint hozzák összhangba az iráni jogszabályokat a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

5.

felhívja az újonnan megválasztott madzslisz (az iráni parlament) képviselőit, hogy a megkövezés és a gyermekkorú bűnelkövetők kivégzésének eltörlése céljából haladéktalanul fogadják el az iráni büntető törvénykönyv függőben levő reformját, tegyenek lépéseket a halálbüntetésre vonatkozó moratórium irányába, valamint hozzák összhangba az iráni jogszabályokat a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekkel;

| 6. | felszólít az azonos neműek közötti kapcsolat büntethetőségének megszüntetésére Iránban; |
| --- | --- |

6.

felszólít az azonos neműek közötti kapcsolat büntethetőségének megszüntetésére Iránban;

| 7. | sürgeti a tagállamokat, hogy függesszék fel azon személyek Iránba történő kiutasítását, akiket kivégzés vagy kínzás fenyeget; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a tagállamokat, hogy függesszék fel azon személyek Iránba történő kiutasítását, akiket kivégzés vagy kínzás fenyeget;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának, Irán állami legfelső bírósága elnökének, és az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának, Irán állami legfelső bírósága elnökének, és az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

Európai Parlament

2008. június 17., kedd

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/56

---

2008. június 17., keddEurópai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ***I

P6_TA(2008)0263

Az Európai Parlament 2008. június. 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek az ügynökség megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0861 – C6-0003/2008 – 2007/0291(COD))

2009/C 286 E/15

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0861),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0003/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0245/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 17., keddP6_TC1-COD(2007)0291

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1007/2008/EK rendelet)

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/57

---

2008. június 17., keddA motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok világító- és fényjelző berendezéseinek beépítése (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0264

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok világító- és fényjelző berendezéseinek beépítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2007)0768 – C6-0449/2007 – (2007/0270(COD))

2009/C 286 E/16

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0768),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0449/2007),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0233/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/58

---

2008. június 17., keddA kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezései (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0265

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2007)0840 – C6-0004/2008 – 2007/0284(COD))

2009/C 286 E/17

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0840),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0004/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0235/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/59

---

2008. június 17., keddA kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezetei (statikus vizsgálatok) (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0266

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezeteiről (statikus vizsgálat) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0025 – C6-0044/2008 – 2008/0008(COD))

2009/C 286 E/18

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0025),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0044/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0234/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/60

---

2008. június 17., keddRészvénytársaságok egyesülése (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0267

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a részvénytársaságok egyesüléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0026 – C6-0045/2008 – 2008/0009(COD))

2009/C 286 E/19

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0026),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 44. cikkének (2) bekezdése g) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0045/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0236/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/61

---

2008. június 17., keddA számítógépes programok jogi védelme (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0268

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a számítógépes programok jogi védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0023 – C6-0042/2008 – 2008/0019(COD))

2009/C 286 E/20

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0023),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0042/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0237/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/61

---

2008. június 17., keddA belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismerése (kodifikált változat) ***

P6_TA(2008)0269

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó hajóbizonyítványok kölcsönös elismeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0037 – C6-0048/2008 – 2008/0021(COD))

2009/C 286 E/21

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0037),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0048/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzatának 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0238/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/62

---

2008. június 17., keddA Szerződés 48. cikkének második albekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok (kodifikált változat) ***I

P6_TA(2008)0270

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének második albekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0039 – C6-0050/2008 – 2008/0022(COD))

2009/C 286 E/22

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0039),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 44. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0050/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0239/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó csoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó csoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó csoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó csoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/63

---

2008. június 17., keddA Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzések (kodifikált változat) *

P6_TA(2008)0271

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0099 – C6-0135/2008 – 2008/0037(CNS))

2009/C 286 E/23

(Konzultációs eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0099),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0135/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1)

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0243/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/63

---

2008. június 17., keddA vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazása (kodifikált változat) *

P6_TA(2008)0272

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2008)0091 – C6-0136/2008 – 2008/0039(CNS))

2009/C 286 E/24

(Konzultációs eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0091),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0136/2008),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0242/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/64

---

2008. június 17., keddAz ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárás (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0273

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0735 – C6-0441/2007 – 2007/0253(COD))

2009/C 286 E/25

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0735),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0441/2007),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0217/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/65

---

2008. június 17., keddAz Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területek névleges fogási statisztikái (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0274

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0760 – C6-0443/2007 – 2007/0260(COD))

2009/C 286 E/26

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0760),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0443/2007),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A6-0218/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/66

---

2008. június 17., keddAz Atlanti-óceán északnyugati részének fogási és tevékenységi statisztikái (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0275

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északnyugati részén halászatot folytató tagállamok fogási és tevékenységi statisztikájának benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0762 – C6-0444/2007 – 2007/0264(COD))

2009/C 286 E/27

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0762),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0444/2007),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A6-0219/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/67

---

2008. június 17., keddAz Atlanti-óceán északkeleti részének névleges fogási statisztikája (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0276

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0763 – C6-0440/2007 – 2007/0268(COD))

2009/C 286 E/28

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0763),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0440/2007),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A6-0214/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/68

---

2008. június 17., keddA textiltermékek elnevezése (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0277

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a textiltermékek elnevezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0870 – C6-0024/2008 – 2008/0005(COD))

2009/C 286 E/29

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0870),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0024/2008),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0215/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a korábbi jogi aktusok és az említett módosítások változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/69

---

2008. június 17., keddBulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezményhez való csatlakozása *

P6_TA(2008)0278

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása Bulgáriának és Romániának a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló 1990. július 23-i egyezményhez való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlásról (COM(2007)0839 – C6-0028/2008 – 2007/0283(CNS))

2009/C 286 E/30

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett ajánlására (COM(2007)0839),

tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozási okmánya 3. cikkének (4) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0028/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0194/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság ajánlását, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság ajánlását, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felszólítja a Tanácsot, hogy amikor az 1990. július 23-i, a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezmény alkalmazásának idejéről határoz, vegye figyelembe a Parlamentnek az adófizetőkre háruló terhek minimalizálásának szükségességére vonatkozó aggodalmait; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Tanácsot, hogy amikor az 1990. július 23-i, a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló egyezmény alkalmazásának idejéről határoz, vegye figyelembe a Parlamentnek az adófizetőkre háruló terhek minimalizálásának szükségességére vonatkozó aggodalmait;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság ajánlását; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság ajánlását;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bolgár Köztársaság, Románia és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bolgár Köztársaság, Románia és a tagállamok kormányainak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Határozatra irányuló ajánlás


  3. cikk |
| Az 1999. május 25-i jegyzőkönyvvel, az 1995. december 21-i és 2004. december 8-i egyezményekkel és az e határozattal módosított választottbírósági egyezmény
  2007. január 1-jén
  lép hatályba Bulgária, Románia és azon tagállamok között, ahol a választottbírósági egyezmény hatályban van. Bulgária, Románia és az összes többi tagállam között azon a napon lép hatályba, amikor a választottbírósági egyezmény az érintett tagállamokban hatályba lép. | Az 1999. május 25-i jegyzőkönyvvel, az 1995. december 21-i és 2004. december 8-i egyezményekkel és az e határozattal módosított választottbírósági egyezmény
  a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapján történő megjelenését követő napon
  lép hatályba Bulgária, Románia és azon tagállamok között, ahol a választottbírósági egyezmény hatályban van. Bulgária, Románia és az összes többi tagállam között azon a napon lép hatályba, amikor a választottbírósági egyezmény az érintett tagállamok hatályba lép. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Határozatra irányuló ajánlás

3. cikk

Az 1999. május 25-i jegyzőkönyvvel, az 1995. december 21-i és 2004. december 8-i egyezményekkel és az e határozattal módosított választottbírósági egyezmény
  2007. január 1-jén
  lép hatályba Bulgária, Románia és azon tagállamok között, ahol a választottbírósági egyezmény hatályban van. Bulgária, Románia és az összes többi tagállam között azon a napon lép hatályba, amikor a választottbírósági egyezmény az érintett tagállamokban hatályba lép.

Az 1999. május 25-i jegyzőkönyvvel, az 1995. december 21-i és 2004. december 8-i egyezményekkel és az e határozattal módosított választottbírósági egyezmény
  a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapján történő megjelenését követő napon
  lép hatályba Bulgária, Románia és azon tagállamok között, ahol a választottbírósági egyezmény hatályban van. Bulgária, Románia és az összes többi tagállam között azon a napon lép hatályba, amikor a választottbírósági egyezmény az érintett tagállamok hatályba lép.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/70

---

2008. június 17., keddA bűnügyi nyilvántartásokból származó információk cseréje a tagállamok között *

P6_TA(2008)0279

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatról (5968/2008 – C6-0067/2008 – 2005/0267(CNS))

2009/C 286 E/31

(Konzultációs eljárás – ismételt konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács tervezetére (5968/2008),

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2005)0690),

tekintettel 2007. június 21-i álláspontjára (1),

tekintettel az EU-Szerződés 31. cikkére, valamint 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács ismételten konzultált a Parlamenttel (C6-0067/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 93. cikkére, 51. cikkére és 55. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0207/2008),

| 1. | jóváhagyja a Tanács javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát vagy annak helyébe új szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát vagy annak helyébe új szöveget kíván léptetni;

| 5. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló Szerződéshez, az Európai Unió Működéséről szóló Szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolandó átmeneti rendelkezéseket tartalmazó jegyzőkönyv 10. cikkét érintő 50. számú nyilatkozattal összhangban a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően biztosítsanak elsőbbséget a határozat módosítására irányuló bármilyen jövőbeli javaslatnak; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló Szerződéshez, az Európai Unió Működéséről szóló Szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolandó átmeneti rendelkezéseket tartalmazó jegyzőkönyv 10. cikkét érintő 50. számú nyilatkozattal összhangban a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően biztosítsanak elsőbbséget a határozat módosítására irányuló bármilyen jövőbeli javaslatnak;

| 6. | eltökélt szándéka, hogy minden ilyen jövőbeni javaslatot a sürgősségi eljárás keretében, az (5) bekezdésben említett eljárással összhangban és a nemzeti parlamentekkel szorosan együttműködve vizsgál meg; |
| --- | --- |

6.

eltökélt szándéka, hogy minden ilyen jövőbeni javaslatot a sürgősségi eljárás keretében, az (5) bekezdésben említett eljárással összhangban és a nemzeti parlamentekkel szorosan együttműködve vizsgál meg;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat


  (5a) preambulumbekezdés (új) |
| | (5a) | Megbízhatatlan információk tagállamok közötti terjedéséhez és az elítélt számára jogbizonytalansághoz vezet az, hogy ugyanarra a büntetőítéletre eltérő jogi rendszerek alkalmazhatók. Az ilyen helyzetek elkerülése érdekében az ítélethozatal szerinti tagállamot kell a területén más tagállamok állampolgárai ellen hozott büntetőítéletekre vonatkozó adatok tulajdonosának tekinteni. Ennek megfelelően az elítélt személy állampolgársága szerinti tagállamnak, amelyhez továbbítják ezen adatokat, biztosítania kell, hogy az adatok naprakészek legyenek, figyelembe véve az ítélethozatal szerinti tagállamban bekövetkezett módosításokat és törléseket. Kizárólag az ily módon naprakésszé tett adatok használhatók az állampolgárság szerinti tagállamon belül, illetve továbbíthatók általa más tagállamnak vagy harmadik országnak. |

A TANÁCS ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

(5a) preambulumbekezdés (új)

(5a)

2. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

(9a) preambulumbekezdés (új)

| (9a) | Amennyiben az információt a 7. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban továbbítják, az állampolgárság szerinti tagállam központi hatóságának biztosítania kell, hogy a magánszemély által saját bűnügyi nyilvántartásáról kért információk tartalmazzanak általános hivatkozást a kérelmező bűnügyi nyilvántartására, beleértve az ítélethozatal szerinti tagállam által továbbított információkat is. |
| --- | --- |

(9a)

3. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

(10) preambulumbekezdés

| (10) | E kerethatározat rendelkezései megállapítják az alkalmazásának eredményeképp a tagállamok között továbbított személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat. Az e jogi eszközben megállapított szabályok kiegészítik a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, már meglévő általános szabályokat. Továbbá, az 1981-es „Az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során” Európa tanácsi egyezmény vonatkozik az e kerethatározat alapján kezelt személyes adatokra. E kerethatározat magában foglalja továbbá a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk cseréjéről szóló, 2005. november 21-i határozat rendelkezéseit is, amelyek előírják, hogy a megkereső tagállam milyen korlátozások mellett használhatja fel a kérésére hozzá továbbított információkat. A kerethatározat egyedi szabályokkal egészíti ki e rendelkezéseket arra az esetre vonatkozóan, ha az állampolgárság szerinti tagállam a számára az ítélethozatal szerinti tagállam által továbbított, büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat újból továbbítja. |
| --- | --- |

(10)

E kerethatározat rendelkezései megállapítják az alkalmazásának eredményeképp a tagállamok között továbbított személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat. Az e jogi eszközben megállapított szabályok kiegészítik a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, már meglévő általános szabályokat. Továbbá, az 1981-es „Az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során” Európa tanácsi egyezmény vonatkozik az e kerethatározat alapján kezelt személyes adatokra. E kerethatározat magában foglalja továbbá a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk cseréjéről szóló, 2005. november 21-i határozat rendelkezéseit is, amelyek előírják, hogy a megkereső tagállam milyen korlátozások mellett használhatja fel a kérésére hozzá továbbított információkat. A kerethatározat egyedi szabályokkal egészíti ki e rendelkezéseket arra az esetre vonatkozóan, ha az állampolgárság szerinti tagállam a számára az ítélethozatal szerinti tagállam által továbbított, büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat újból továbbítja.

| (10) | E kerethatározat rendelkezései megállapítják a végrehajtásának eredményeképpen a tagállamok között továbbított személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat. Az e jogi eszközben megállapított szabályok,
  különösen a 9. cikkben megállapított alapelvek
  , kiegészítik a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, már meglévő általános szabályokat. Továbbá, az 1981-es „Az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során” Európa tanácsi egyezmény vonatkozik az e kerethatározat alapján kezelt személyes adatokra. E kerethatározat magában foglalja továbbá a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk cseréjéről szóló, 2005. november 21-i határozat rendelkezéseit is, amelyek előírják, hogy a megkereső tagállam milyen korlátozások mellett használhatja fel a kérésére hozzá továbbított információkat. A kerethatározat egyedi szabályokkal egészíti ki e rendelkezéseket arra az esetre vonatkozóan, ha az állampolgárság szerinti tagállam a számára az ítélethozatal szerinti tagállam által továbbított, büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat újból továbbítja. |
| --- | --- |

(10)

E kerethatározat rendelkezései megállapítják a végrehajtásának eredményeképpen a tagállamok között továbbított személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat. Az e jogi eszközben megállapított szabályok,
  különösen a 9. cikkben megállapított alapelvek
  , kiegészítik a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, már meglévő általános szabályokat. Továbbá, az 1981-es „Az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során” Európa tanácsi egyezmény vonatkozik az e kerethatározat alapján kezelt személyes adatokra. E kerethatározat magában foglalja továbbá a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk cseréjéről szóló, 2005. november 21-i határozat rendelkezéseit is, amelyek előírják, hogy a megkereső tagállam milyen korlátozások mellett használhatja fel a kérésére hozzá továbbított információkat. A kerethatározat egyedi szabályokkal egészíti ki e rendelkezéseket arra az esetre vonatkozóan, ha az állampolgárság szerinti tagállam a számára az ítélethozatal szerinti tagállam által továbbított, büntetőítéletekkel kapcsolatos információkat újból továbbítja.

4. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

(10a) preambulumbekezdés (új)

| (10a) | E vonatkozásban rendkívül fontos, hogy elfogadják a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló kerethatározatot az adatvédelem megfelelő szintjének biztosítása érdekében, beleértve a személyes adatok nemzeti szinten történő feldolgozását. |
| --- | --- |

(10a)

5. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

(12a) preambulumbekezdés (új)

| (12a) | A bűnügyi nyilvántartásból származó adatok könnyű értelmezhetősége érdekében biztosítani kell a büntetőítéletek létezésével és az ezekből eredő eltiltásokkal, valamint ezek kiszabásának és nyilvántartásba vételének helyével kapcsolatos információkat. Következésképpen a tagállamoknak a büntetőítéleteket tartalmazó kivonatokat összehasonlítható formátumban kell kiállítaniuk, külön helyen feltüntetve a szexuális bűncselekményekre vonatkozó ítéleteket. |
| --- | --- |

(12a)

6. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

5. cikk – (2) bekezdés

(2)   A 4. cikk (4) bekezdésének megfelelően továbbított információk bármely módosítása vagy törlése esetén az állampolgárság szerinti tagállam is ugyanúgy módosítja vagy törli az (1) bekezdéssel összhangban,
  a 7. cikk szerinti továbbadás céljából megőrzött információkat.

(2)   A 4. cikk (4) bekezdésének megfelelően továbbított információk bármely módosítása vagy törlése esetén az állampolgárság szerinti tagállam is ugyanúgy módosítja vagy törli az (1) bekezdéssel összhangban megőrzött információkat.

7. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

5. cikk – (3) bekezdés

(3)   Az állampolgárság szerinti tagállam
  a 7. cikk szerinti továbbadás céljából
  csak a (2) bekezdésnek megfelelően naprakésszé tett információkat használhatja fel.

(3)   Az állampolgárság szerinti tagállam csak a (2) bekezdésnek megfelelően naprakésszé tett információkat használhatja fel.

8. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

6. cikk – (1a) bekezdés (új)

(1a)
     
  Ha a büntetőeljáráson kívül eső okokból kérnek a személy állampolgársága szerinti tagállam bűnügyi nyilvántartásából információkat, a kérelmező tagállamnak meg kell indokolnia a kérelmet.

9. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

6. cikk – (2) bekezdés

(2)   Amikor egy személy saját bűnügyi nyilvántartásával kapcsolatban nyújt be információkérelmet, a kérelem helye szerinti tagállam – a nemzeti jognak megfelelően –
  kérheti
  egy másik tagállam központi hatóságától a bűnügyi nyilvántartás kivonatát, valamint az ahhoz kapcsolódó információkat, amennyiben az érdekelt a megkereső vagy a megkeresett tagállam állampolgára vagy volt állampolgára.

(2)   Amikor egy személy a bűnügyi nyilvántartásban rá vonatkozó információk iránti kérelmet nyújt be, a kérelem helye szerinti tagállam a nemzeti jognak megfelelően
  megkéri
  egy másik tagállam központi hatóságától a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információkat és vonatkozó adatokat, feltéve hogy az érdekelt a megkereső vagy a megkeresett tagállam állampolgára vagy volt állampolgára.

10. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9. cikk – (–1) bekezdés (új)

| (–1) | E kerethatározat alkalmazásában a személyes adatok feldolgozása legalább az alábbi alapelveknek felel meg:









  a) | az adatfeldolgozást jogszabály teszi lehetővé, és az a gyűjtés és/vagy további feldolgozás céljaival arányos és azokhoz szükséges; |
| --- | --- | --- |

(–1)

a)

az adatfeldolgozást jogszabály teszi lehetővé, és az a gyűjtés és/vagy további feldolgozás céljaival arányos és azokhoz szükséges;

| b) | adatgyűjtés csak meghatározott, törvényes célból folyik, és a további feldolgozást ezeknek a céloknak megfelelően végzik; |
| --- | --- |

b)

adatgyűjtés csak meghatározott, törvényes célból folyik, és a további feldolgozást ezeknek a céloknak megfelelően végzik;

| c) | az adatok helytállók és naprakészek. |
| --- | --- |

c)

az adatok helytállók és naprakészek.

11. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9. cikk – (–1a) bekezdés (új)

| (–1a) | A faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a párt- vagy szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint az egészségi állapotra vagy a szexuális életre vonatkozó személyes adatok feldolgozása tilos. Kivételesen ilyen adatok feldolgozására a (–1) bekezdésben megállapított elveken túlmenően akkor kerülhet sor, ha:









  a) | a feldolgozást jogszabály írja elő, az illetékes igazságügyi hatóság előzetes engedélyét követően végzik, eseti alapon, és csak rendkívül indokolt esetben, egy adott ügy céljából, továbbá |
| --- | --- | --- |

(–1a)

a)

a feldolgozást jogszabály írja elő, az illetékes igazságügyi hatóság előzetes engedélyét követően végzik, eseti alapon, és csak rendkívül indokolt esetben, egy adott ügy céljából, továbbá

| b) | a tagállamok megfelelő konkrét biztosítékokat nyújtanak, például az érintett adatokhoz való hozzáférést csak a személyzet azon tagjai számára teszik lehetővé, akik a feldolgozást indokoló jogos feladat elvégzéséért felelősek. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok megfelelő konkrét biztosítékokat nyújtanak, például az érintett adatokhoz való hozzáférést csak a személyzet azon tagjai számára teszik lehetővé, akik a feldolgozást indokoló jogos feladat elvégzéséért felelősek.

12. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9. cikk – (1) bekezdés

(1)   A 7. cikk (1) és (4) bekezdése értelmében büntetőeljárás céljaira közölt személyes adatokat a megkereső tagállam
  kizárólag
  azon büntetőeljárás céljára használhatja fel, amelyikkel kapcsolatban azokat a mellékletben szereplő űrlapon kérelmezték.

(1)   A 7. cikk (1) és (4) bekezdése értelmében büntetőeljárás céljaira közölt személyes adatokat a megkereső tagállam
  a (–1) és a (–1a) bekezdésekben említett alapelveknek megfelelően, csakis
  azon eljárások céljára használhatja fel, amelyekkel kapcsolatban azokat a mellékletben szereplő űrlapon kérelmezték.

13. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9. cikk – (2) bekezdés

(2)   A 7. cikk (1) és (4) bekezdése szerint büntetőeljárástól eltérő célokra közölt személyes adatokat a megkereső tagállam – nemzeti jogának megfelelően –
  kizárólag
  a kért célokra használhatja fel, és csak a megkeresett tagállam által az űrlapon meghatározott korlátokon belül.

(2)   A 7. cikk (2) és (4) bekezdése szerint büntetőeljárástól eltérő célokra közölt személyes adatokat a megkereső tagállam nemzeti jogának megfelelően
  és a (–1) és a (–1a) bekezdésekben említett alapelvekkel összhangban csakis
  a kért célokra használhatja fel, és csak a megkeresett tagállam által a vonatkozó űrlapon meghatározott korlátokon belül.

14. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9. cikk – (3) bekezdés

(3)   Az (1) és (2) bekezdés ellenére, a 7. cikk (1), (2) és (4) bekezdése alapján továbbított személyes adatokat a megkereső tagállam felhasználhatja egy, a közbiztonságot fenyegető azonnali és komoly veszély
  megelőzésére
  .

(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a 7. cikk (1), (2) és (4) bekezdése alapján továbbított személyes adatokat a megkereső tagállam felhasználhatja,
  amennyiben az ilyen felhasználás
  egy, a közbiztonságot fenyegető azonnali és komoly veszély
  megelőzésének céljából indokolt és azzal arányos
  ;
  ez esetben a megkereső tagállam a veszély indokoltságára, arányosságára, azonnaliságára és komolyságára vonatkozó feltételek teljesülését leíró, utólagos értesítést küld a megkeresett tagállamnak.

15. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9. cikk – (4) bekezdés

(4)   A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 4. cikk értelmében egy másik tagállamtól kapott személyes adatokra azoknak a 7. cikk (3) bekezdése értelmében egy harmadik országnak történő továbbítása esetén ugyanolyan felhasználási korlátozások vonatkozzanak, mint amilyenek e cikk (2) bekezdése alapján a megkereső tagállamokra vonatkoznak. A tagállamok előírják, hogy személyes adatok büntetőeljárás céljából harmadik országba történő továbbítása esetén az adott állam azokat kizárólag a büntetőeljárás céljára használhatja fel.

(4)   
  Ezen kívül a
  tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 4. cikk értelmében egy másik tagállamtól kapott személyes adatokra azoknak a 7. cikk (3) bekezdése értelmében egy harmadik országnak történő továbbítása esetén ugyanolyan felhasználási korlátozások vonatkozzanak, mint amilyenek e cikk (2) bekezdése alapján a megkereső tagállamokra vonatkoznak. A tagállamok előírják, hogy személyes adatok büntetőeljárás céljából harmadik országba történő továbbítása esetén az adott állam azokat kizárólag a büntetőeljárás céljára használhatja fel.

16. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9. cikk – (5) bekezdés

(5)   
  E cikk
  nem alkalmazandó az e kerethatározat értelmében egy tagállam rendelkezésére bocsátott és ugyanebből a tagállamból származó személyes adatokra.

(5)   
  Az (1)–(4) bekezdés
  nem alkalmazandó az e kerethatározat értelmében egy tagállamtól kért és ugyanebből a tagállamból származó személyes adatokra.

17. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9. cikk – (5a) bekezdés (új)

(5a)
     
  Minden tagállam biztosítja, hogy a nemzeti adatvédelmi hatóságok rendszeres tájékoztatásban részesüljenek a személyes adatok e kerethatározat szerint folyó cseréjéről, különös tekintettel a személyes adatoknak a 9. cikk (3) bekezdésében említett körülmények közötti felhasználására.

A tagállamok adatvédelmi hatóságai ellenőrzik az (1) bekezdésben említett cserét és e célból aktívan együttműködnek egymással.

18. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

9a. cikk (új)

9a. cikk

Az adatalany jogai

1.
     
  Az adatalanyt tájékoztatják arról, hogy rá vonatkozó személyes adatokat dolgoznak fel.

E tájékoztatás szükség esetén elhalasztható annak érdekében, hogy ne akadályozza az adatfeldolgozás céljait.

2.
     
  Az adatalanynak joga van ahhoz, hogy indokolatlan késedelem nélkül, olyan nyelven, amelyet ért, hozzájusson ahhoz az információhoz, hogy milyen adatokat dolgoznak fel, illetve hogy kijavítsa, vagy adott esetben törölje a 9. cikk (–1) és (–1a) bekezdésében foglalt alapelvek megsértésével feldolgozott adatokat.

3.
     
  Az (1) bekezdésben említett tájékoztatás visszautasítható vagy elhalasztható, ha feltétlenül szükséges, az alábbiak érdekében:

| a) | a közbiztonság és a közrend megóvása;, |
| --- | --- |

a)

a közbiztonság és a közrend megóvása;,

| b) | a bűncselekmények megelőzése; |
| --- | --- |

b)

a bűncselekmények megelőzése;

| c) | a nyomozás és a bűnüldözés akadályozásának elkerülése; |
| --- | --- |

c)

a nyomozás és a bűnüldözés akadályozásának elkerülése;

| d) | harmadik felek jogainak és biztosítékainak védelme. |
| --- | --- |

d)

harmadik felek jogainak és biztosítékainak védelme.

19. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

11. cikk – (1) bekezdés – a. pont – iva. pont (új)

| (iva) | a büntetőítéletből eredő eltiltásokra vonatkozó információ. |
| --- | --- |

(iva)

20. módosítás

Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

11. cikk – (1) bekezdés – b. pont – iv. pont

| (iv) | a büntetőítéletből eredő eltiltásokra vonatkozó információ. |
| --- | --- |

(iv)

törölve

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0279.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/76

---

2008. június 17., keddAz euró pénzhamisítás elleni védelme *

P6_TA(2008)0280

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az euró pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0525 – C6-0431/2007 – 2007/0192(CNS))

2009/C 286 E/32

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0525),

tekintettel a Szerződés 123. cikkének (4) bekezdésére, és különösen annak harmadik mondatára, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0431/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0230/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus


  (2) preambulumbekezdés |
| (2) | A forgalomban lévő euróbankjegyek és euróérmék hitelességét fontos biztosítani. Immár a hitelintézmények és más hasonló intézmények rendelkezére állnak olyan eljárások, amelyek lehetővé teszik az előbbiek által elfogadott euróbankjegyek és euróérmék hitelességének ellenőrzését azok forgalomba való visszahelyezése előtt. A hitelesség ellenőrzése és a vonatkozó eljárások foganatosítása iránti kötelezettségük teljesítése érdekében ezen intézményeknek időre van szükségük, hogy belső működésüket megfelelően módosíthassák. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

1. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

(2) preambulumbekezdés

(2)

A forgalomban lévő euróbankjegyek és euróérmék hitelességét fontos biztosítani. Immár a hitelintézmények és más hasonló intézmények rendelkezére állnak olyan eljárások, amelyek lehetővé teszik az előbbiek által elfogadott euróbankjegyek és euróérmék hitelességének ellenőrzését azok forgalomba való visszahelyezése előtt. A hitelesség ellenőrzése és a vonatkozó eljárások foganatosítása iránti kötelezettségük teljesítése érdekében ezen intézményeknek időre van szükségük, hogy belső működésüket megfelelően módosíthassák.

| (2) | A forgalomban lévő euróbankjegyek és euróérmék hitelességét fontos biztosítani. Immár a hitelintézmények és más hasonló intézmények rendelkezére állnak olyan eljárások, amelyek lehetővé teszik az előbbiek által elfogadott euróbankjegyek és euróérmék hitelességének
  és forgalomba hozhatóságának
  ellenőrzését azok forgalomba való visszahelyezése előtt. A hitelesség
  és forgalomba hozhatóság
  ellenőrzése és a vonatkozó eljárások foganatosítása iránti kötelezettségük teljesítése érdekében ezen intézményeknek időre van szükségük, hogy belső működésüket megfelelően módosíthassák. |
| --- | --- |

(2)

A forgalomban lévő euróbankjegyek és euróérmék hitelességét fontos biztosítani. Immár a hitelintézmények és más hasonló intézmények rendelkezére állnak olyan eljárások, amelyek lehetővé teszik az előbbiek által elfogadott euróbankjegyek és euróérmék hitelességének
  és forgalomba hozhatóságának
  ellenőrzését azok forgalomba való visszahelyezése előtt. A hitelesség
  és forgalomba hozhatóság
  ellenőrzése és a vonatkozó eljárások foganatosítása iránti kötelezettségük teljesítése érdekében ezen intézményeknek időre van szükségük, hogy belső működésüket megfelelően módosíthassák.

2. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

(2a) preambulumbekezdés (új)

| (2a) | A kis és közepes méretű kereskedők nem rendelkeznek elégséges forrásokkal ahhoz, hogy ellenőrzéseket végezzenek az Európai Központi Bank (EKB) és a Bizottság által megállapított eljárásokkal összhangban. Őket a kellő gondossággal való eljárásra kell kötelezni, mégpedig hogy kivonják a forgalomból azokat az általuk elfogadott euróbankjegyeket és euróérméket, amelyekről tudják vagy alapos okkal feltételezik, hogy hamisak. |
| --- | --- |

(2a)

3. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

(2b) preambulumbekezdés (új)

| (2b) | Annak érdekében, hogy a hitelintézmények és más hasonló intézmények teljesíteni tudják az euróbankjegyek és euróérmék hitelességének és forgalomba hozhatóságának ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségüket, meg kell határozni az ellenőrzés technikai lebonyolítását és normáit. Az EK-Szerződés 106. cikkének (1) bekezdése az Európai Központi Bank hatáskörébe utalja az euróbankjegyekre vonatkozó ilyen normák meghatározását. Az euróérmék tekintetében a Bizottság rendelkezik az erre vonatkozó jogkörrel az EK-Szerződés 211. cikkének értelmében. |
| --- | --- |

(2b)

4. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

(3) preambulumbekezdés

| (3) | Az euróbankjegyek és euróérmék hitelességi vizsgálatának előfeltétele a berendezések megfelelő beállítása. A hitelesség ellenőrzésére használt berendezések beállítása érdekében alapvetően fontos, hogy megfelelő mennyiségű hamis bankjegy és érme álljon rendelkezésre az ellenőrzések helyszínein. Ezért
  fontos
  a hamisítványok szállítását engedélyezni a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között. |
| --- | --- |

(3)

Az euróbankjegyek és euróérmék hitelességi vizsgálatának előfeltétele a berendezések megfelelő beállítása. A hitelesség ellenőrzésére használt berendezések beállítása érdekében alapvetően fontos, hogy megfelelő mennyiségű hamis bankjegy és érme álljon rendelkezésre az ellenőrzések helyszínein. Ezért
  fontos
  a hamisítványok szállítását engedélyezni a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.

| (3) | Az euróbankjegyek és euróérmék hitelességi vizsgálatának előfeltétele a berendezések megfelelő beállítása. A hitelesség ellenőrzésére használt berendezések beállítása érdekében alapvetően fontos, hogy megfelelő mennyiségű hamis bankjegy és érme álljon rendelkezésre az ellenőrzések helyszínein. Ezért
  szükséges
  a hamisítványok
  átadását és
  szállítását engedélyezni a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között. |
| --- | --- |

(3)

Az euróbankjegyek és euróérmék hitelességi vizsgálatának előfeltétele a berendezések megfelelő beállítása. A hitelesség ellenőrzésére használt berendezések beállítása érdekében alapvetően fontos, hogy megfelelő mennyiségű hamis bankjegy és érme álljon rendelkezésre az ellenőrzések helyszínein. Ezért
  szükséges
  a hamisítványok
  átadását és
  szállítását engedélyezni a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.

5. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

(3a) preambulumbekezdés (új)

| (3a) | Az eurók hitelességét az Európai Unió teljes egészében garantálni kell, beleértve azokat a tagállamokat is, amelyek nem tartoznak az euróövezethez és azokat is, amelyekben az eurót ügyleti valutaként használják. |
| --- | --- |

(3a)

6. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1. cikk – –1. pont (új)

1338/2001/EK rendelet

2. cikk – da. pont (új)

| (-1) | A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:









  „da) | »egyéb intézmények«: euróbankjegyek és -érmék nyilvánosság számára – akár közvetlenül, akár készpénzkiadó automatákon keresztül – történő kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó bármely gazdasági intézmény vagy ügynök; Ez a fogalommeghatározás magában foglalja a pénzváltókat, a nagyobb bevásárlóközpontokat és a kaszinókat is;” |
| --- | --- | --- |

(-1)

„da)

»egyéb intézmények«: euróbankjegyek és -érmék nyilvánosság számára – akár közvetlenül, akár készpénzkiadó automatákon keresztül – történő kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó bármely gazdasági intézmény vagy ügynök; Ez a fogalommeghatározás magában foglalja a pénzváltókat, a nagyobb bevásárlóközpontokat és a kaszinókat is;”

7. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1. cikk – –1a. pont (új)

1338/2001/EK rendelet

2. cikk – db. pont (új)

| (–1a) | A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:









  „db) | »kis és közepes méretű kereskedő«: kis vagy közepes méretű helyiségben működő és a végső fogyasztó számára szolgáltatást nyújtó kiskereskedő, aki – a váltópénz rutinszerű átadásán kívül – nem vesz részt euróbankjegyek és -érmék nyilvánosság számára történő kezelésében és újraforgalmazásában;” |
| --- | --- | --- |

(–1a)

„db)

»kis és közepes méretű kereskedő«: kis vagy közepes méretű helyiségben működő és a végső fogyasztó számára szolgáltatást nyújtó kiskereskedő, aki – a váltópénz rutinszerű átadásán kívül – nem vesz részt euróbankjegyek és -érmék nyilvánosság számára történő kezelésében és újraforgalmazásában;”

8. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1. cikk – 1. pont – b. pont

1338/2001/EK rendelet

4. cikk – (2) bekezdés – (1a) albekezdés (új)

| b) | A 2. bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:
  „A forgalomban lévő euróbankjegyek hitelességének ellenőrzését elősegítendő a hamis
  bankjegyek
  szállítása megengedett a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.” |
| --- | --- |

b)

A 2. bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:

„A forgalomban lévő euróbankjegyek hitelességének ellenőrzését elősegítendő a hamis
  bankjegyek
  szállítása megengedett a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.”

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A forgalomban lévő euróbankjegyek hitelességének ellenőrzését elősegítendő,
  és amennyiben a lefoglalt mennyiség ezt lehetővé teszi, megfelelő számú
  hamis
  euróbankjegyet (még akkor is, ha ezek büntetőeljárásban bizonyítékul szolgálnak) át kell adni a hatáskörrel rendelkező nemzeti szerveknek, ezért ezek
  szállítása megengedett a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A forgalomban lévő euróbankjegyek hitelességének ellenőrzését elősegítendő,
  és amennyiben a lefoglalt mennyiség ezt lehetővé teszi, megfelelő számú
  hamis
  euróbankjegyet (még akkor is, ha ezek büntetőeljárásban bizonyítékul szolgálnak) át kell adni a hatáskörrel rendelkező nemzeti szerveknek, ezért ezek
  szállítása megengedett a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.”

10. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1. cikk – 2. pont – b. pont

1338/2001/EK rendelet

5. cikk – (2) bekezdés – (2a) albekezdés (új)

| b) | A 2. bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:
  „A forgalomban lévő euróérmék hitelességének ellenőrzését elősegítendő a hamis
  érmék
  szállítása megengedett a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.” |
| --- | --- |

b)

A 2. bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:

„A forgalomban lévő euróérmék hitelességének ellenőrzését elősegítendő a hamis
  érmék
  szállítása megengedett a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.”

| b) | A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A forgalomban lévő euróérmék hitelességének ellenőrzését elősegítendő,
  és amennyiben a lefoglalt mennyiség ezt lehetővé teszi, megfelelő számú
  hamis
  euróérmét (még akkor is, ha ezek büntetőeljárásban bizonyítékul szolgálnak) át kell adni a hatáskörrel rendelkező nemzeti szerveknek, ezért ezek
  szállítása megengedett a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A forgalomban lévő euróérmék hitelességének ellenőrzését elősegítendő,
  és amennyiben a lefoglalt mennyiség ezt lehetővé teszi, megfelelő számú
  hamis
  euróérmét (még akkor is, ha ezek büntetőeljárásban bizonyítékul szolgálnak) át kell adni a hatáskörrel rendelkező nemzeti szerveknek, ezért ezek
  szállítása megengedett a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az EU intézményei és testületei között.”

11. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1. cikk – 3. pont – a. pont

1338/2001/EK rendelet

6. cikk – (1) bekezdés

| „1. | A hitelintézetek és a szakmai tevékenységként bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával
  foglalkozó egyéb intézmények
  – beleértve az olyan intézményeket is, amelyek tevékenysége különböző devizák bankjegyeinek vagy érméinek átváltásából áll, így például a pénzváltóhelyeket –, kötelesek biztosítani az általuk elfogadott és a forgalomba visszahelyezni kívánt euróbankjegyek és euróérmék hitelességének ellenőrzését, illetve a hamisítványok felderítését. Ezt az ellenőrzést az Európai Központi Bank és a Bizottság által az euróbankjegyekkel és euróérmékkel kapcsolatban előírt eljárásoknak megfelelően kell végrehajtani.” |
| --- | --- |

„1.

A hitelintézetek és a szakmai tevékenységként bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával
  foglalkozó egyéb intézmények
  – beleértve az olyan intézményeket is, amelyek tevékenysége különböző devizák bankjegyeinek vagy érméinek átváltásából áll, így például a pénzváltóhelyeket –, kötelesek biztosítani az általuk elfogadott és a forgalomba visszahelyezni kívánt euróbankjegyek és euróérmék hitelességének ellenőrzését, illetve a hamisítványok felderítését. Ezt az ellenőrzést az Európai Központi Bank és a Bizottság által az euróbankjegyekkel és euróérmékkel kapcsolatban előírt eljárásoknak megfelelően kell végrehajtani.”

| „1. | A hitelintézetek,
  készpénzszállítók és egyéb gazdasági szereplők, amelyek
  bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával
  foglalkoznak
  – beleértve az olyan intézményeket is, amelyek
  szakmai
  tevékenysége különböző devizák bankjegyeinek vagy érméinek átváltásából áll, így például a pénzváltóhelyeket –
  és azok a gazdasági szereplők, amelyek készpénzautomatáik révén kiegészítő tevékenységként a bankjegyek kezelésével és újraforgalmazásával foglalkoznak,
  kötelesek biztosítani az általuk elfogadott és a forgalomba visszahelyezni kívánt euróbankjegyek és euróérmék hitelességének
  és forgalomba hozhatóságának
  ellenőrzését, illetve a hamisítványok felderítését.
  A pénzszállítók csak akkor kötelesek ellenőrizni az euróbankjegyek és -érmék hitelességét, ha közvetlenül hozzáférnek a rájuk bízott bankjegyekhez és érmékhez.
  Ezt a
  hitelességre és forgalomba hozhatóságra vonatkozó
  ellenőrzést az Európai Központi Bank és a Bizottság által a bankjegyekkel és euróérmékkel kapcsolatban előírt eljárásoknak megfelelően kell végrehajtani,
  összhangban az adott intézmények hatáskörével és tekintetbe véve az euróbankjegyek és érmék sajátosságait
  .”


  A 974/98/EK rendeletben felsorolt részt vevő tagállamokon kívüli tagállamokban különleges ellenőrzési eljárást kell megállapítani az első albekezdésben említett intézmények által használt euróbankjegyek és -érmék hitelességének ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

„1.

A hitelintézetek,
  készpénzszállítók és egyéb gazdasági szereplők, amelyek
  bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával
  foglalkoznak
  – beleértve az olyan intézményeket is, amelyek
  szakmai
  tevékenysége különböző devizák bankjegyeinek vagy érméinek átváltásából áll, így például a pénzváltóhelyeket –
  és azok a gazdasági szereplők, amelyek készpénzautomatáik révén kiegészítő tevékenységként a bankjegyek kezelésével és újraforgalmazásával foglalkoznak,
  kötelesek biztosítani az általuk elfogadott és a forgalomba visszahelyezni kívánt euróbankjegyek és euróérmék hitelességének
  és forgalomba hozhatóságának
  ellenőrzését, illetve a hamisítványok felderítését.
  A pénzszállítók csak akkor kötelesek ellenőrizni az euróbankjegyek és -érmék hitelességét, ha közvetlenül hozzáférnek a rájuk bízott bankjegyekhez és érmékhez.
  Ezt a
  hitelességre és forgalomba hozhatóságra vonatkozó
  ellenőrzést az Európai Központi Bank és a Bizottság által a bankjegyekkel és euróérmékkel kapcsolatban előírt eljárásoknak megfelelően kell végrehajtani,
  összhangban az adott intézmények hatáskörével és tekintetbe véve az euróbankjegyek és érmék sajátosságait
  .”

A 974/98/EK rendeletben felsorolt részt vevő tagállamokon kívüli tagállamokban különleges ellenőrzési eljárást kell megállapítani az első albekezdésben említett intézmények által használt euróbankjegyek és -érmék hitelességének ellenőrzése céljából.

„Az első albekezdésben említett
  intézmények
  kötelesek kivonni a forgalomból azokat az általuk elfogadott euróbankjegyeket és euróérméket, amelyekről tudják vagy alapos okkal feltételezik, hogy hamisak. Ezeket haladéktalanul átadják a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak.”

„Az első albekezdésben említett
  hitelintézmények és egyéb gazdasági szereplők, valamint a kis és közepes méretű kereskedők
  kötelesek kivonni a forgalomból azokat az általuk elfogadott euróbankjegyeket és euróérméket, amelyekről tudják vagy alapos okkal feltételezik, hogy hamisak. Ezeket haladéktalanul átadják a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak.”

12. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1. cikk – 3. pont – b. pont

1338/2001/EK rendelet

6. cikk – (3) bekezdés

„A (3) bekezdés első albekezdésétől eltérően, az e cikk (1) bekezdésének első albekezdése alkalmazása érdekében szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket legkésőbb
  2009. december 31-éig
  el kell fogadni. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és az Európai Központi Bankot.”

„A (3) bekezdés első albekezdésétől eltérően, az e cikk (1) bekezdésének első albekezdése alkalmazása érdekében szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket legkésőbb
  2011. december 31-éig
  el kell fogadni. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és az Európai Központi Bankot.”

13. módosítás

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogi aktus

1. cikk – 3a. pont (új)

1338/2001/EK rendelet

7. cikk – (2) bekezdés – 3a. francia bekezdés (új)

| (3a) | A 7. cikk (2) bekezdése az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:









  „
  — | a polgárokat és a fogyasztókat célzó, a pénzhamisítás veszélyeiről, az euróbankjegyeken és -érméken megjelenő alapvető biztonsági intézkedésekről, valamint a hamisnak vélt bankjegyek és/vagy érmék birtokba kerülése esetén felkeresendő illetékes hatóságokról szóló képzési és tájékoztatási tevékenységek (szóróanyagok, szemináriumok) létrehozása és népszerűsítése. Ezen kívül a pénzintézeteknek és a szakmai tevékenységként bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó egyéb intézményeknek – beleértve az olyan intézményeket is, amelyek tevékenysége különböző devizák bankjegyeinek vagy érméinek átváltásából áll, így például a pénzváltóhelyeket –, az illetékes nemzeti hatóságok, az Európai Bizottság és az Európai Központi Bank által kiadott, a fent említett veszélyekről, biztonsági intézkedésekről és hatóságokról szóló tájékoztató szóróanyagokat kell a fogyasztók rendelkezésére bocsátaniuk.” |
| --- | --- | --- |

(3a)

„
  —

a polgárokat és a fogyasztókat célzó, a pénzhamisítás veszélyeiről, az euróbankjegyeken és -érméken megjelenő alapvető biztonsági intézkedésekről, valamint a hamisnak vélt bankjegyek és/vagy érmék birtokba kerülése esetén felkeresendő illetékes hatóságokról szóló képzési és tájékoztatási tevékenységek (szóróanyagok, szemináriumok) létrehozása és népszerűsítése. Ezen kívül a pénzintézeteknek és a szakmai tevékenységként bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó egyéb intézményeknek – beleértve az olyan intézményeket is, amelyek tevékenysége különböző devizák bankjegyeinek vagy érméinek átváltásából áll, így például a pénzváltóhelyeket –, az illetékes nemzeti hatóságok, az Európai Bizottság és az Európai Központi Bank által kiadott, a fent említett veszélyekről, biztonsági intézkedésekről és hatóságokról szóló tájékoztató szóróanyagokat kell a fogyasztók rendelkezésére bocsátaniuk.”

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/80

---

2008. június 17., keddA Bíróság eljárási szabályzatának a felülvizsgálati eljárásra alkalmazandó nyelvhasználati szabályok tekintetében történő módosítása *

P6_TA(2008)0281

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzatának a felülvizsgálati eljárásra alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (5953/2008 – C6-0066/2008 – 2008/0801(CNS))

2009/C 286 E/33

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (5953/2008),

tekintettel az EK-Szerződés 245. cikkének második albekezdésére és az Euratom-Szerződés 160. cikkének második albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0066/2008),

tekintettel az Európai Bíróság eljárási szabályzatának a felülvizsgálati eljárásra alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosítására irányuló, a Bíróság által alapokmányának 64. cikke alapján benyújtott kérelemről szóló, az EK-Szerződés 245. cikkének második albekezdése és az Euratom-Szerződés 160. cikkének második albekezdése szerinti bizottsági véleményre (SEC(2008)0345),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0211/2008),

| 1. | jóváhagyja a Tanács határozatának tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács határozatának tervezetét;

| 2. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a konzultációra előterjesztett szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a konzultációra előterjesztett szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/81 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/81

---

2008. június 17., keddA hulladékokról szóló keretirányelv felülvizsgálata ***II

P6_TA(2008)0282

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a hulladékokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása és egyes irányelvek hatályon kívül helyezése tekintetében (11406/4/2007 – C6-0056/2008 – 2005/0281(COD))

2009/C 286 E/34

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (11406/4/2007 – C6-0056/2008),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz az első olvasat során intézett javaslatára vonatkozó álláspontjára (1) (COM(2005)0667),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0162/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 287. E, 2007.11.29., 135. o.

---

2008. június 17., keddP6_TC2-COD(2005)0281

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/98/EK irányelv)

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/82

---

2008. június 17., keddKörnyezetminőségi előírások a vízpolitika terén ***II

P6_TA(2008)0283

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, valamint a 82/176/EGK, 83/513/EGK, 84/156/EGK, 84/491/EGK és a 86/280/EGK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására vonatkozó tanácsi közös álláspontról (11486/3/2007 – C6-0055/2008 – 2006/0129(COD))

2009/C 286 E/35

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (11486/3/2007 – C6-0055/2008) (1),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0397) vonatkozó első olvasatbeli álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0192/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 71. E, 2008.3.18., 1. o.

(2)  HL C 102. E, 2008.4.24., 90. o.

---

2008. június 17., keddP6_TC2-COD(2006)0129

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, valamint a 82/176/EGK, 83/513/EGK, 84/156/EGK, 84/491/EGK és a 86/280/EGK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/105/EK irányelv)

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/83 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/83

---

2008. június 17., keddA tengerészek képzésének minimumszintjéről (átdolgozás) ***I

P6_TA(2008)0284

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2007)0610 – C6-0348/2007 – 2007/0219(COD))

2009/C 286 E/36

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0610),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0348/2007),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2008. január 24-i levelére,

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0178/2008),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak az alábbi, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport javaslatai alapján módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak az alábbi, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport javaslatai alapján módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2008. június 17., keddP6_TC1-COD(2007)0219

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/106/EK irányelv)

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/84

---

2008. június 17., keddAz állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározása ***I

P6_TA(2008)0285

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról és a 2377/90/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0194 – C6-0113/2007 – 2007/0064(COD))

2009/C 286 E/37

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0194),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 37. cikkére, valamint 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0113/2007),

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

tekintettel eljárási szabályzatának 51. és 35. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0190/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 17., keddP6_TC1-COD(2007)0064

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról és a 2377/90/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló ...
  /2008/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak▐ 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A tudományos és műszaki haladás eredményeképpen lehetőség van arra, hogy az élelmiszerekben az állatgyógyászati készítmények maradékanyagainak egyre alacsonyabb szintű jelenlétét mutassák ki. |
| --- | --- |

(1)

A tudományos és műszaki haladás eredményeképpen lehetőség van arra, hogy az élelmiszerekben az állatgyógyászati készítmények maradékanyagainak egyre alacsonyabb szintű jelenlétét mutassák ki.

| (2) | Engedélyezett állatgyógyászati készítmény hiányában az állatok kezelésére lehetőséget biztosító, az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 10. és 11. cikke által bevezetett eljárás (ún. „lépcsőzetes eljárás”) ellenére továbbra is sok állatgyógyászati készítmény iránti terápiás szükséglet kielégítetlen marad az Európai Unióban. Sürgősen meg kell oldani ezt a helyzetet az állatgyógyászati készítmények engedélyezésére vonatkozó jogszabályok teljes felülvizsgálatával. E felülvizsgálatnak egyensúlyt kell teremtenie az innováció és az állategészségügyi ágazat versenyképessége, valamint a szabályozói előírások között. Különös figyelmet kell fordítani a generikus állatgyógyászati készítmények engedélyezésére, ahol a biztonsági és hatékonysági normák alóli adatkizárólagossági felmentések nem vonatkoznak a környezetvédelmi hatástanulmányokkal kapcsolatos követelményekre. Szintén különös gondossággal kell kezelni az EU állategészségügyi ágazatának sajátosságait, mivel ez egy több fajjal foglalkozó, összetett és gyakran korlátozott piac, amely mindazonáltal elengedhetetlen fontossággal bír a mezőgazdaság, méhészet, akvakultúra és lótenyésztés lehetőségeinek kihasználásában, valamint az EU élelmiszerellátásának biztonságában. |
| --- | --- |

(2)

Engedélyezett állatgyógyászati készítmény hiányában az állatok kezelésére lehetőséget biztosító, az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 10. és 11. cikke által bevezetett eljárás (ún. „lépcsőzetes eljárás”) ellenére továbbra is sok állatgyógyászati készítmény iránti terápiás szükséglet kielégítetlen marad az Európai Unióban. Sürgősen meg kell oldani ezt a helyzetet az állatgyógyászati készítmények engedélyezésére vonatkozó jogszabályok teljes felülvizsgálatával. E felülvizsgálatnak egyensúlyt kell teremtenie az innováció és az állategészségügyi ágazat versenyképessége, valamint a szabályozói előírások között. Különös figyelmet kell fordítani a generikus állatgyógyászati készítmények engedélyezésére, ahol a biztonsági és hatékonysági normák alóli adatkizárólagossági felmentések nem vonatkoznak a környezetvédelmi hatástanulmányokkal kapcsolatos követelményekre. Szintén különös gondossággal kell kezelni az EU állategészségügyi ágazatának sajátosságait, mivel ez egy több fajjal foglalkozó, összetett és gyakran korlátozott piac, amely mindazonáltal elengedhetetlen fontossággal bír a mezőgazdaság, méhészet, akvakultúra és lótenyésztés lehetőségeinek kihasználásában, valamint az EU élelmiszerellátásának biztonságában.

| (3) | A közegészség védelme érdekében a maximális maradékanyag-határértéket a biztonsági értékelés általánosan elfogadott elveivel összhangban kell megállapítani, figyelembe véve a toxikológiai kockázatokat, a környezet szennyeződését, valamint a maradékanyagok nem szándékos mikrobiológiai és farmakológiai hatásait. A szóban forgó anyagok biztonságosságára vonatkozóan a nemzetközi szervezetek vagy a Közösségben létrehozott egyéb tudományos bizottságok által esetleg már elkészített értékeléseket is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(3)

A közegészség védelme érdekében a maximális maradékanyag-határértéket a biztonsági értékelés általánosan elfogadott elveivel összhangban kell megállapítani, figyelembe véve a toxikológiai kockázatokat, a környezet szennyeződését, valamint a maradékanyagok nem szándékos mikrobiológiai és farmakológiai hatásait. A szóban forgó anyagok biztonságosságára vonatkozóan a nemzetközi szervezetek vagy a Közösségben létrehozott egyéb tudományos bizottságok által esetleg már elkészített értékeléseket is figyelembe kell venni.

| (4) | Számos állati eredetű élelmiszer tekintetében – például hús, hal, tej, tojás és méz – meg kell állapítani a farmakológiai hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékeit. |
| --- | --- |

(4)

Számos állati eredetű élelmiszer tekintetében – például hús, hal, tej, tojás és méz – meg kell állapítani a farmakológiai hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékeit.

| (5) | Az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendelet (5) közösségi eljárásokat vezetett be az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek élelmiszerbiztonsági követelményei tekintetében a farmakológiai maradékanyagok biztonságának értékelésére. Farmakológiai hatóanyag csak akkor alkalmazható élelmiszer-hasznosítású állatoknál, ha kedvező értékelést kapott. Ha az emberi egészség védelme érdekében szükségesnek tekintik, maximális határérték állapítható meg ezekre az anyagokra. |
| --- | --- |

(5)

Az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendelet (5) közösségi eljárásokat vezetett be az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek élelmiszerbiztonsági követelményei tekintetében a farmakológiai maradékanyagok biztonságának értékelésére. Farmakológiai hatóanyag csak akkor alkalmazható élelmiszer-hasznosítású állatoknál, ha kedvező értékelést kapott. Ha az emberi egészség védelme érdekében szükségesnek tekintik, maximális határérték állapítható meg ezekre az anyagokra.

| (6) | ║ A 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv előírja, hogy élelmiszer-hasznosítású állatok esetében csak akkor engedélyezhetők vagy használhatók állatgyógyászati készítmények, ha az azokban található farmakológiai hatóanyagokat a 2377/90/EGK rendeletnek megfelelően biztonságosnak minősítették. Emellett az irányelv tartalmazza az élelmiszer-hasznosítású állatokon alkalmazásra szánt állatgyógyászati készítmények használatára, ismételt kijelölésére (nem előírásszerű használatára), felírására és forgalmazására vonatkozó dokumentációra irányadó szabályokat. |
| --- | --- |

(6)

║ A 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv előírja, hogy élelmiszer-hasznosítású állatok esetében csak akkor engedélyezhetők vagy használhatók állatgyógyászati készítmények, ha az azokban található farmakológiai hatóanyagokat a 2377/90/EGK rendeletnek megfelelően biztonságosnak minősítették. Emellett az irányelv tartalmazza az élelmiszer-hasznosítású állatokon alkalmazásra szánt állatgyógyászati készítmények használatára, ismételt kijelölésére (nem előírásszerű használatára), felírására és forgalmazására vonatkozó dokumentációra irányadó szabályokat.

| (7) | Figyelembe véve
  az Európai Parlament 2001. május 3-i, az állatgyógyászati készítmények rendelkezésre állásáról szóló állásfoglalását (6)

  , a Bizottság 2004-ben folytatott nyilvános konzultációját és az összegyűjtött tapasztalatokra vonatkozó értékelését, szükségesnek bizonyult a maximális maradékanyag-határérték meghatározására irányuló eljárás módosítása, jóllehet az ilyen értékek meghatározására vonatkozó általános rendszer nem változik. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe véve
  az Európai Parlament 2001. május 3-i, az állatgyógyászati készítmények rendelkezésre állásáról szóló állásfoglalását (6)

  , a Bizottság 2004-ben folytatott nyilvános konzultációját és az összegyűjtött tapasztalatokra vonatkozó értékelését, szükségesnek bizonyult a maximális maradékanyag-határérték meghatározására irányuló eljárás módosítása, jóllehet az ilyen értékek meghatározására vonatkozó általános rendszer nem változik.

| (8) | A maximális maradékanyag-határértékek a 2001/82/EK irányelvvel összhangban hivatkozási. pontként szolgálnak az élelmiszer-hasznosítású állatok esetében előírt élelmezés-egészségügyi várakozási időnek, valamint a tagállamokban és az állat-egészségügyi határállomásokon az állati eredetű élelmiszerekben esetlegesen előforduló maradékanyagok ellenőrzésének meghatározásában. |
| --- | --- |

(8)

A maximális maradékanyag-határértékek a 2001/82/EK irányelvvel összhangban hivatkozási. pontként szolgálnak az élelmiszer-hasznosítású állatok esetében előírt élelmezés-egészségügyi várakozási időnek, valamint a tagállamokban és az állat-egészségügyi határállomásokon az állati eredetű élelmiszerekben esetlegesen előforduló maradékanyagok ellenőrzésének meghatározásában.

| (9) | Az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a β-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról ║ szóló, 1996. április 29-i 96/22/EK tanácsi irányelv (7) megtiltja egyes anyagoknak az élelmiszer-hasznosítású állatokban bizonyos célokra történő alkalmazását. Ez a rendeletet a hormonális hatású hatóanyagoknak élelmiszer-hasznosítású állatok tekintetében történő felhasználását tiltó közösségi jogszabályok sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

Az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a β-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról ║ szóló, 1996. április 29-i 96/22/EK tanácsi irányelv (7) megtiltja egyes anyagoknak az élelmiszer-hasznosítású állatokban bizonyos célokra történő alkalmazását. Ez a rendeletet a hormonális hatású hatóanyagoknak élelmiszer-hasznosítású állatok tekintetében történő felhasználását tiltó közösségi jogszabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (10) | Az ║ 1993. február 8-i 315/93/EGK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) a nem szándékos beadással bejuttatott anyagokra vonatkozó különleges szabályokat állapít meg. Ezek az anyagok nem szerepelhetnek a maximális maradékanyag-határértékről szóló jogszabályban. |
| --- | --- |

(10)

Az ║ 1993. február 8-i 315/93/EGK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) a nem szándékos beadással bejuttatott anyagokra vonatkozó különleges szabályokat állapít meg. Ezek az anyagok nem szerepelhetnek a maximális maradékanyag-határértékről szóló jogszabályban.

| (11) | Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) közösségi szinten meghatározza az élelmiszerjog keretét, és megadja e terület fogalommeghatározásait. Helyénvaló, hogy a maximális maradékanyag-határértékről szóló jogszabály alkalmazásában ezeket a fogalommeghatározásokat alkalmazzák. |
| --- | --- |

(11)

Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) közösségi szinten meghatározza az élelmiszerjog keretét, és megadja e terület fogalommeghatározásait. Helyénvaló, hogy a maximális maradékanyag-határértékről szóló jogszabály alkalmazásában ezeket a fogalommeghatározásokat alkalmazzák.

| (12) | A takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) általános szabályokat állapít meg az Európai Közösségben végzendő élelmiszer-ellenőrzésekre vonatkozóan, és megadja e terület fogalommeghatározásait. Helyénvaló, hogy a maximális maradékanyag-határértékről szóló jogszabály alkalmazásában ezeket a fogalommeghatározásokat alkalmazzák.
  Prioritásként kell kezelni a tiltott hatóanyagok használatának felderítését, és a minták egy részét a kockázatelemzés alapelveinek megfelelően kell kiválasztani. |
| --- | --- |

(12)

A takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) általános szabályokat állapít meg az Európai Közösségben végzendő élelmiszer-ellenőrzésekre vonatkozóan, és megadja e terület fogalommeghatározásait. Helyénvaló, hogy a maximális maradékanyag-határértékről szóló jogszabály alkalmazásában ezeket a fogalommeghatározásokat alkalmazzák.
  Prioritásként kell kezelni a tiltott hatóanyagok használatának felderítését, és a minták egy részét a kockázatelemzés alapelveinek megfelelően kell kiválasztani.

| (13) | Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 57. cikke az Európai Gyógyszerügynökséget (továbbiakban: az ügynökség) megbízza azzal a feladattal, hogy az állatgyógyászati készítmények állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális elfogadható maradékanyag-határértékei tekintetében tanácsadást nyújtson. |
| --- | --- |

(13)

Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 57. cikke az Európai Gyógyszerügynökséget (továbbiakban: az ügynökség) megbízza azzal a feladattal, hogy az állatgyógyászati készítmények állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális elfogadható maradékanyag-határértékei tekintetében tanácsadást nyújtson.

| (14) | Maximális maradékanyag-határértéket kell meghatározni azon farmakológiai hatóanyagok tekintetében, amelyeket a közösségi piacon forgalomba hozott állatgyógyászati készítményekben alkalmaznak vagy alkalmazni szándékoznak. |
| --- | --- |

(14)

Maximális maradékanyag-határértéket kell meghatározni azon farmakológiai hatóanyagok tekintetében, amelyeket a közösségi piacon forgalomba hozott állatgyógyászati készítményekben alkalmaznak vagy alkalmazni szándékoznak.

| (15) | A nyilvános konzultációból és abból a tényből, hogy az utóbbi években mindössze csekély számú állatgyógyászati készítményt engedélyeztek élelmiszer-hasznosítású állatok esetében, úgy tűnik, hogy a 2377/90/EGK rendelet betartásának kötelezettsége azt jelenti, hogy ezek a gyógyászati készítmények korlátozott mértékben állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(15)

A nyilvános konzultációból és abból a tényből, hogy az utóbbi években mindössze csekély számú állatgyógyászati készítményt engedélyeztek élelmiszer-hasznosítású állatok esetében, úgy tűnik, hogy a 2377/90/EGK rendelet betartásának kötelezettsége azt jelenti, hogy ezek a gyógyászati készítmények korlátozott mértékben állnak rendelkezésre.

| (16) | Az állatok egészsége és kímélete biztosítása érdekében szükséges, hogy rendelkezésre álljanak azok a gyógyászati készítmények, amelyek bizonyos betegségek kezeléshez szükségesek. Emellett, ha egy bizonyos faj bizonyos kezeléshez nem állnak rendelkezésre a megfelelő állatgyógyászati készítmények, az hozzájárulhat az egyes anyagokkal való visszaéléshez vagy tiltott felhasználásához. |
| --- | --- |

(16)

Az állatok egészsége és kímélete biztosítása érdekében szükséges, hogy rendelkezésre álljanak azok a gyógyászati készítmények, amelyek bizonyos betegségek kezeléshez szükségesek. Emellett, ha egy bizonyos faj bizonyos kezeléshez nem állnak rendelkezésre a megfelelő állatgyógyászati készítmények, az hozzájárulhat az egyes anyagokkal való visszaéléshez vagy tiltott felhasználásához.

| (17) | A 2377/90/EGK rendelettel létrehozott rendszert ezért módosítani kell, hogy az élelmiszer-hasznosítású állatok kezelése számára több állategészségügyi termék állhasson rendelkezésre. E célkitűzés megvalósítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy az ügynökség szisztematikusan megvizsgálja valamely faj vagy élelmiszer esetében megállapított maximális maradékanyag-határérték alkalmazását egy másik faj vagy élelmiszer tekintetében.
  E vonatkozásban a rendszerbe már beépült biztonsági tényezők megfelelőségét figyelembe kell venni annak biztosítása érdekében, hogy az állatok jóléte ne kerüljön veszélybe.


  ▐ |
| --- | --- |

(17)

A 2377/90/EGK rendelettel létrehozott rendszert ezért módosítani kell, hogy az élelmiszer-hasznosítású állatok kezelése számára több állategészségügyi termék állhasson rendelkezésre. E célkitűzés megvalósítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy az ügynökség szisztematikusan megvizsgálja valamely faj vagy élelmiszer esetében megállapított maximális maradékanyag-határérték alkalmazását egy másik faj vagy élelmiszer tekintetében.
  E vonatkozásban a rendszerbe már beépült biztonsági tényezők megfelelőségét figyelembe kell venni annak biztosítása érdekében, hogy az állatok jóléte ne kerüljön veszélybe.

▐

| (18) | Elismert tény, hogy a tudományos kockázatértékelés bizonyos esetekben önmagában nem képes minden szükséges információt biztosítani egy kockázatkezelési döntéshez, és hogy figyelembe kell venni az érintett kérdéshez kapcsolódó egyéb tényezőket, többek között az élelmiszer-előállítás technológiai aspektusait, valamint az ellenőrzés megvalósíthatóságát; az ügynökségnek ezért véleményt kell adnia a farmakológiai hatóanyagok maradékanyagainak tudományos kockázatértékeléséről és kockázatkezelési ajánlásairól. |
| --- | --- |

(18)

Elismert tény, hogy a tudományos kockázatértékelés bizonyos esetekben önmagában nem képes minden szükséges információt biztosítani egy kockázatkezelési döntéshez, és hogy figyelembe kell venni az érintett kérdéshez kapcsolódó egyéb tényezőket, többek között az élelmiszer-előállítás technológiai aspektusait, valamint az ellenőrzés megvalósíthatóságát; az ügynökségnek ezért véleményt kell adnia a farmakológiai hatóanyagok maradékanyagainak tudományos kockázatértékeléséről és kockázatkezelési ajánlásairól.

| (19) | A maximális maradékanyag-határérték megállapításához, valamint a kockázatértékelésnek és a kockázatkezelés ajánlásainak módszertani elvei meghatározására irányuló kérelmek formájára és tartalmára vonatkozó részletes szabályokra van szükség a maximális maradékanyag-értékek általános keretének megfelelő működéséhez. |
| --- | --- |

(19)

A maximális maradékanyag-határérték megállapításához, valamint a kockázatértékelésnek és a kockázatkezelés ajánlásainak módszertani elvei meghatározására irányuló kérelmek formájára és tartalmára vonatkozó részletes szabályokra van szükség a maximális maradékanyag-értékek általános keretének megfelelő működéséhez.

| (20) | Az állatgyógyászat mellett az állattenyésztés alkalmaz más termékeket is (pl. fertőtlenítőszer), amelyekre nem vonatkozik a maradékanyagokról szóló speciális jogszabály. Emellett a Közösségben forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkező állatgyógyászati termékeket a Közösségen kívüli országok engedélyezhetik. Ez azért fordulhat elő, mert más régiókban más betegségek vagy célfajok lehetnek gyakoribbak, vagy mert a vállalatok úgy döntöttek, hogy egy adott terméket nem forgalmaznak a Közösségben. Ha egy termék forgalmazása nincs engedélyezve a Közösségben, az nem jelenti feltétlenül azt, hogy az adott termék nem biztonságos. Az ilyen termékek farmakológiai hatóanyagai tekintetében a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani az élelmiszerre vonatkozó maximális maradékanyag-határérték meghatározására, miután az ügynökség az állatgyógyászati termékekben alkalmazásra szánt farmakológiai hatóanyagok vonatkozásában meghatározott elvekkel összhangban véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

(20)

Az állatgyógyászat mellett az állattenyésztés alkalmaz más termékeket is (pl. fertőtlenítőszer), amelyekre nem vonatkozik a maradékanyagokról szóló speciális jogszabály. Emellett a Közösségben forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkező állatgyógyászati termékeket a Közösségen kívüli országok engedélyezhetik. Ez azért fordulhat elő, mert más régiókban más betegségek vagy célfajok lehetnek gyakoribbak, vagy mert a vállalatok úgy döntöttek, hogy egy adott terméket nem forgalmaznak a Közösségben. Ha egy termék forgalmazása nincs engedélyezve a Közösségben, az nem jelenti feltétlenül azt, hogy az adott termék nem biztonságos. Az ilyen termékek farmakológiai hatóanyagai tekintetében a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani az élelmiszerre vonatkozó maximális maradékanyag-határérték meghatározására, miután az ügynökség az állatgyógyászati termékekben alkalmazásra szánt farmakológiai hatóanyagok vonatkozásában meghatározott elvekkel összhangban véleményt nyilvánított.

| (21) | A Közösség a Codex Alimentarius keretében hozzájárul a maximális maradékanyag-határértékek nemzetközi előírásainak kialakításához, miközben biztosítja, hogy a Közösségben érvényesülő magas szintű emberi egészségvédelem nem szenved csorbát. A Közösségnek ezért további kockázatelemzés nélkül át kell vennie a Codex azon maximális maradékanyag-határértékeit, melyeket a Codex Alimentarius Bizottság megfelelő ülésén támogatott. Ezáltal az élelmiszerekben előforduló maradékanyagok határértékeire vonatkozó nemzetközi előírások és közösségi jogszabályok közötti összhang erősödni fog. |
| --- | --- |

(21)

A Közösség a Codex Alimentarius keretében hozzájárul a maximális maradékanyag-határértékek nemzetközi előírásainak kialakításához, miközben biztosítja, hogy a Közösségben érvényesülő magas szintű emberi egészségvédelem nem szenved csorbát. A Közösségnek ezért további kockázatelemzés nélkül át kell vennie a Codex azon maximális maradékanyag-határértékeit, melyeket a Codex Alimentarius Bizottság megfelelő ülésén támogatott. Ezáltal az élelmiszerekben előforduló maradékanyagok határértékeire vonatkozó nemzetközi előírások és közösségi jogszabályok közötti összhang erősödni fog.

| (22) | Az élelmiszereket a 882/2004/EK rendelettel összhangban ellenőrizni kell a farmakológiai hatóanyagok maradékanyagai tekintetében. Még ha az említett rendeletnek megfelelően nem is állapítottak meg maradékanyag-határértéket valamely hatóanyag tekintetében, a környezet szennyeződése vagy az állatban megtalálható természetes anyagcseretermékek miatt az ilyen maradékanyagok mégis előfordulhatnak. A laboratóriumi módszerekkel ezek a maradékanyagok egyre alacsonyabb szinten is kimutathatók. A tagállamok különböző ellenőrzési gyakorlatot valósíthatnak meg e maradékanyagok tekintetében. |
| --- | --- |

(22)

Az élelmiszereket a 882/2004/EK rendelettel összhangban ellenőrizni kell a farmakológiai hatóanyagok maradékanyagai tekintetében. Még ha az említett rendeletnek megfelelően nem is állapítottak meg maradékanyag-határértéket valamely hatóanyag tekintetében, a környezet szennyeződése vagy az állatban megtalálható természetes anyagcseretermékek miatt az ilyen maradékanyagok mégis előfordulhatnak. A laboratóriumi módszerekkel ezek a maradékanyagok egyre alacsonyabb szinten is kimutathatók. A tagállamok különböző ellenőrzési gyakorlatot valósíthatnak meg e maradékanyagok tekintetében.

| (23) | Ezért helyénvaló a Közösség részéről, hogy a Közösségen belüli kereskedelem és a behozatal érdekében olyan eljárásokat alakítson ki, amelyekkel az ellenőrzési intézkedéshez referenciapontokat lehet meghatározni a maradékanyagok olyan
  koncentrációi
  vonatkozásában,
  amelyek
  esetében a▐ laboratóriumi elemzés▐ műszakilag megoldható
  , anélkül, hogy az emberi egészség Közösségben biztosított magas szintű védelme sérülne. Az ellenőrzési intézkedéseket szolgáló referenciapontok meghatározása azonban semmilyen módon nem szolgáltathat indokot arra, hogy elnézzék a nem engedélyezett anyagoknak élelmiszer-hasznosítású állatok kezelésére történő illegális felhasználását. Ezért ezen anyagok maradékainak az élelmiszerekben való minden előfordulása nem kívánatosnak tekintendő. |
| --- | --- |

(23)

Ezért helyénvaló a Közösség részéről, hogy a Közösségen belüli kereskedelem és a behozatal érdekében olyan eljárásokat alakítson ki, amelyekkel az ellenőrzési intézkedéshez referenciapontokat lehet meghatározni a maradékanyagok olyan
  koncentrációi
  vonatkozásában,
  amelyek
  esetében a▐ laboratóriumi elemzés▐ műszakilag megoldható
  , anélkül, hogy az emberi egészség Közösségben biztosított magas szintű védelme sérülne. Az ellenőrzési intézkedéseket szolgáló referenciapontok meghatározása azonban semmilyen módon nem szolgáltathat indokot arra, hogy elnézzék a nem engedélyezett anyagoknak élelmiszer-hasznosítású állatok kezelésére történő illegális felhasználását. Ezért ezen anyagok maradékainak az élelmiszerekben való minden előfordulása nem kívánatosnak tekintendő.

| (24) | A maximális maradékanyag-határértékre vonatkozó jogszabályokat egyszerűsíteni kell azáltal, hogy egyetlen bizottsági rendeletben foglalják össze a farmakológiai hatóanyagokat maradékanyagok tekintetében besoroló határozatokat, és intézkedési referenciapontokat határoznak meg. |
| --- | --- |

(24)

A maximális maradékanyag-határértékre vonatkozó jogszabályokat egyszerűsíteni kell azáltal, hogy egyetlen bizottsági rendeletben foglalják össze a farmakológiai hatóanyagokat maradékanyagok tekintetében besoroló határozatokat, és intézkedési referenciapontokat határoznak meg.

| (25) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (12) összhangban helyénvaló elfogadni. |
| --- | --- |

(25)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (12) összhangban helyénvaló elfogadni.

| (26) | A Bizottságra különösen az extrapoláció feltételei és az intézkedési referenciapontok megállapítása tekintetében elfogadandó szabályok vonatkozásában kell átruházni a hatásköröket. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, valamint a rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottságra különösen az extrapoláció feltételei és az intézkedési referenciapontok megállapítása tekintetében elfogadandó szabályok vonatkozásában kell átruházni a hatásköröket. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, valamint a rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (27) | Mivel e rendelet céljai – nevezetesen az emberi egészség, valamint az állatok egészségének megóvása, valamint a megfelelő állatgyógyászati termékek rendelkezésre állásának biztosítása – nem érhető el megfelelően tagállami szinten, illetve a fellépés nagyságrendje és hatásai miatt jobban elérhető közösségi szinten, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritási elvvel összhangban. Az arányosság elvének megfelelően, melyet ugyancsak ez a cikk rögzít, ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(27)

Mivel e rendelet céljai – nevezetesen az emberi egészség, valamint az állatok egészségének megóvása, valamint a megfelelő állatgyógyászati termékek rendelkezésre állásának biztosítása – nem érhető el megfelelően tagállami szinten, illetve a fellépés nagyságrendje és hatásai miatt jobban elérhető közösségi szinten, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritási elvvel összhangban. Az arányosság elvének megfelelően, melyet ugyancsak ez a cikk rögzít, ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (28) | Az egyértelműség érdekében új rendelet lép a 2377/90/EGK rendelet helyébe. |
| --- | --- |

(28)

Az egyértelműség érdekében új rendelet lép a 2377/90/EGK rendelet helyébe.

| (29) | Biztosítani kell átmeneti időszakot, amely lehetővé teszi a Bizottság számára olyan rendelet előkészítését és elfogadását, amely a 2377/90/EGK rendelet szerinti összes alkalmazandó határozatot, valamint az új rendelet végrehajtási rendelkezéseit tartalmazza, |
| --- | --- |

(29)

Biztosítani kell átmeneti időszakot, amely lehetővé teszi a Bizottság számára olyan rendelet előkészítését és elfogadását, amely a 2377/90/EGK rendelet szerinti összes alkalmazandó határozatot, valamint az új rendelet végrehajtási rendelkezéseit tartalmazza,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet
  az élelmiszer-biztonság biztosítása érdekében
  szabályokat és eljárásokat állapít meg a következők meghatározására:

| a) | a farmakológiai hatóanyag maradékanyagának azon legnagyobb koncentrációja, amelynek előfordulása megengedhető az állati eredetű élelmiszerben (a továbbiakban: maradékanyag-határérték); |
| --- | --- |

a)

a farmakológiai hatóanyag maradékanyagának azon legnagyobb koncentrációja, amelynek előfordulása megengedhető az állati eredetű élelmiszerben (a továbbiakban: maradékanyag-határérték);

| b) | a farmakológiai hatóanyag maradékanyagának
  ellenőrzési okokból megállapított szintje azon meghatározott anyagok esetében, amelyekre nézve ezzel
  a
  rendelettel összhangban nem állapítottak meg maximális maradékanyag-határértéket
  (a továbbiakban: intézkedési
  referenciapontok
  ). |
| --- | --- |

b)

a farmakológiai hatóanyag maradékanyagának
  ellenőrzési okokból megállapított szintje azon meghatározott anyagok esetében, amelyekre nézve ezzel
  a
  rendelettel összhangban nem állapítottak meg maximális maradékanyag-határértéket
  (a továbbiakban: intézkedési
  referenciapontok
  ).

(2)   E rendelet nem vonatkozik a következőkre:

| a) | az immunológiai állatgyógyászati készítményekben az aktív vagy passzív immunitás kiváltására, illetve az immunállapot felmérésére használt biológiai eredetű aktív elemek; |
| --- | --- |

a)

az immunológiai állatgyógyászati készítményekben az aktív vagy passzív immunitás kiváltására, illetve az immunállapot felmérésére használt biológiai eredetű aktív elemek;

| b) | a 315/93/EGK rendelet hatálya alá tartozó hatóanyagok; |
| --- | --- |

b)

a 315/93/EGK rendelet hatálya alá tartozó hatóanyagok;

(3)   Ez a rendeletet a 96/22/EK rendeletben előírtaknak megfelelően, a hormonális hatású hatóanyagoknak élelmiszer-hasznosítású állatok tekintetében történő felhasználását tiltó közösségi jogszabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

A 2001/82/EK irányelv 1. cikkében, a 882/2004/EK rendelet 2. cikkében, valamint a 178/2002/EK rendelet 2. és 3. cikkében meghatározott fogalommeghatározások mellett a következő fogalommeghatározásokat kell használni e rendelet alkalmazásában:

| a) | a farmakológiai hatóanyagok maradékanyagai: valamennyi farmakológiai hatóanyag – akár hatóanyag, akár segédanyag vagy bomlási termék –, nyers tömeg alapon mg/kg-ban vagy μg/kg-ban kifejezve, valamint az állati eredetű élelmiszerben maradt anyagcseretermékeik; |
| --- | --- |

a)

a farmakológiai hatóanyagok maradékanyagai: valamennyi farmakológiai hatóanyag – akár hatóanyag, akár segédanyag vagy bomlási termék –, nyers tömeg alapon mg/kg-ban vagy μg/kg-ban kifejezve, valamint az állati eredetű élelmiszerben maradt anyagcseretermékeik;

| b) | élelmiszer-hasznosítású állatok: olyan állatok, amelyeket kifejezetten élelmiszer előállítása céljából tenyésztettek, neveltek, tartottak, halásztak vagy vágtak le. |
| --- | --- |

b)

élelmiszer-hasznosítású állatok: olyan állatok, amelyeket kifejezetten élelmiszer előállítása céljából tenyésztettek, neveltek, tartottak, halásztak vagy vágtak le.

II.   CÍM

MAXIMÁLIS MARADÉKANYAG-HATÁRÉRTÉKEK

I.   fejezet

Kockázatértékelés és kockázatkezelés

1.   SZAKASZ

Állatgyógyászati termékekben való alkalmazásra szánt farmakológiai hatóanyagok

3. cikk

Az ügynökség véleménye iránti kérelem

(1)   A élelmiszer-hasznosítású állatok kezelésére szolgáló állatgyógyászati készítményekben való alkalmazásra szánt bármely farmakológiai hatóanyagról az Európai Gyógyszerügynökségnek (továbbiakban: az ügynökség) véleményt kell adnia, melyet az állatgyógyászati készítmények bizottsága (továbbiakban: a bizottság) fogalmaz meg.

(2)   Ennek érdekében az olyan állatgyógyászati készítmény forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, amelyben ilyen hatóanyagot alkalmaztak, a forgalomba hozatali engedély kérelmezője, vagy a forgalomba hozatali engedélyt kérelmezni szándékozó személy kérelmet nyújt be az ügynökségnek.

4. cikk

Az ügynökség véleménye

(1)   Az ügynökség véleménye tudományos kockázatértékelésből és kockázatkezelési ajánlásokból áll.

(2)   A tudományos kockázatértékelés és a kockázatkezelési ajánlások célja a magas szintű emberi egészségvédelem biztosítása, annak biztosítása mellett, hogy a megfelelő állatgyógyászati készítmények hiánya
  ne legyen
  kedvezőtlen hatással az emberi egészségre, az állategészségügyre és az állatjólétre.
  Az ilyen ajánlások figyelembe veszik az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság vonatkozó tudományos eredményeit együttműködési megállapodások segítségével.

5. cikk

Extrapoláció

Az élelmiszer-hasznosítású állatok betegségei kezelésére szolgáló engedélyezett állatgyógyászati készítmények hozzáférhetőségének biztosítása érdekében a bizottság a tudományos kockázatértékelés elvégzésekor és a kockázatkezelési ajánlások megfogalmazásakor megfontolja, hogy az egy adott élelmiszerben található farmakológiai hatóanyagra megállapított maximális maradékanyag-határérték alkalmazható-e az ugyanabból a fajból előállított más élelmiszer tekintetében, illetve egy vagy több fajra megállapított határérték más fajok tekintetében.

6. cikk

Tudományos kockázatértékelés

(1)   A tudományos kockázatértékelés figyelembe veszi a farmakológiai hatóanyagok metabolizmusát és kiürülését a releváns állatfajoknál és maradékanyag-típusoknál, és ezek azon megengedhető napi bevitel formájában megadott mennyiségét, amely egész életen át tartó emberi fogyasztása nem jár jelentős kockázattal. A megengedhető napi bevitel tekintetében alkalmazható alternatív megoldás, ha erről a Bizottság a 12. cikk (1) bekezdésével összhangban rendelkezett.

(2)   A tudományos kockázatértékelés a következőkre vonatkozik:

| a) | az emberi egészséget vélhetően nem veszélyeztető maradékanyag típusa és mennyisége; |
| --- | --- |

a)

az emberi egészséget vélhetően nem veszélyeztető maradékanyag típusa és mennyisége;

| b) | a
  toxikológiai,
  farmakológiai és mikrobiológiai hatás kockázata az emberi szervezetre
  nézve
  ; |
| --- | --- |

b)

a
  toxikológiai,
  farmakológiai és mikrobiológiai hatás kockázata az emberi szervezetre
  nézve
  ;

| c) | a növényi eredetű élelmiszerből vagy a környezetből származó maradékanyagok. |
| --- | --- |

c)

a növényi eredetű élelmiszerből vagy a környezetből származó maradékanyagok.

(3)   Ha a hatóanyag metabolizmusát és kiürülését nem lehet felmérni, és a hatóanyag felhasználási célja az állategészségügy és állatjólét előmozdítása, a tudományos kockázatértékelés figyelembe vehet ellenőrző vagy expozíciós adatokat.

7. cikk

Kockázatkezelési ajánlások

(1)   A kockázatkezelési ajánlások a 6. cikkel összhangban elvégzett tudományos kockázatértékelésen alapulnak, és a következők felméréséből állnak:

| a) | állnak-e rendelkezésre alternatív hatóanyagok a kérdéses fajok kezelésére, illetve mennyire nélkülözhetetlen az értékelt hatóanyag az állatok szükségtelen szenvedésének elkerülése, illetve az őket kezelők biztonságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

a)

állnak-e rendelkezésre alternatív hatóanyagok a kérdéses fajok kezelésére, illetve mennyire nélkülözhetetlen az értékelt hatóanyag az állatok szükségtelen szenvedésének elkerülése, illetve az őket kezelők biztonságának biztosítása érdekében;

| b) | egyéb indokolt tényezők, mint az
  élelmiszer- és takarmány-előállítás
  technológiai aspektusai, az ellenőrzések megvalósíthatósága, a hatóanyagok gyógyszerkészítményekben történő felhasználási és alkalmazási feltételei,
  a helyes állatorvosi gyakorlat betartása,
  valamint a visszaélés vagy tiltott felhasználás valószínűsége;
  a visszaélések közé tartozik az állatgyógyászati készítmények megelőző alkalmazása abban az esetben, ha a betegségek az állatok tartási körülményeinek arányos és ésszerű megváltoztatásával kezelhetők; |
| --- | --- |

b)

egyéb indokolt tényezők, mint az
  élelmiszer- és takarmány-előállítás
  technológiai aspektusai, az ellenőrzések megvalósíthatósága, a hatóanyagok gyógyszerkészítményekben történő felhasználási és alkalmazási feltételei,
  a helyes állatorvosi gyakorlat betartása,
  valamint a visszaélés vagy tiltott felhasználás valószínűsége;
  a visszaélések közé tartozik az állatgyógyászati készítmények megelőző alkalmazása abban az esetben, ha a betegségek az állatok tartási körülményeinek arányos és ésszerű megváltoztatásával kezelhetők;

| c) | az állatgyógyászati készítményekben található farmakológiai hatóanyagok tekintetében szükséges-e maximális maradékanyag-határértéket vagy ideiglenes maximális maradékanyag-határértéket meghatározni,
  valamint
  e maximális maradékanyag-határérték szintjének és adott esetben a kérdéses hatóanyag alkalmazásának feltételei vagy korlátozásai megállapítása; |
| --- | --- |

c)

az állatgyógyászati készítményekben található farmakológiai hatóanyagok tekintetében szükséges-e maximális maradékanyag-határértéket vagy ideiglenes maximális maradékanyag-határértéket meghatározni,
  valamint
  e maximális maradékanyag-határérték szintjének és adott esetben a kérdéses hatóanyag alkalmazásának feltételei vagy korlátozásai megállapítása;

| d) | megvalósítható-e maximális maradékanyag-határérték meghatározása, ha a kapott adatok nem teszik lehetővé a biztonságos határérték meghatározását, vagy a tudományos információk hiánya miatt valamely hatóanyag maradékanyagai tekintetében nem lehet az emberi egészségre vonatkozó végleges következtetést levonni. |
| --- | --- |

d)

megvalósítható-e maximális maradékanyag-határérték meghatározása, ha a kapott adatok nem teszik lehetővé a biztonságos határérték meghatározását, vagy a tudományos információk hiánya miatt valamely hatóanyag maradékanyagai tekintetében nem lehet az emberi egészségre vonatkozó végleges következtetést levonni.

(2)
     
  Azon állatgyógyászati készítmények esetében, amelyekre a lóféléknél nincs maradékanyag-határérték, és nem tartoznak a 2377/90/EGK. rendelet IV. melléklete vagy e rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alá, és amelyek – a 2001/82/EK irányelv 1. cikke (16) bekezdésének értelmében és a 2001/82/EK irányelv 10. és 11. cikkében foglalt „lépcsőzetes eljárás” értelmében – nem előírásszerűen kerülnek felhasználásra, és amelyeket nem intramuszkulárisan vagy bőr alá adnak be, 6 hónap a nominális várakozási idő.

(3)
     
  Az olyan gyógyszerek használatánál, amelyek gyógyszerészeti hatóanyaga nincs a 2001/82/EK irányelv 10. cikkének (3) bekezdése által hivatkozott, a lófélék kezelése szempontjából fontos anyagok listáján, és amelyeket nem intramuszkulárisan vagy bőr alá adnak be, 6 hónap a nominális várakozási idő.

8. cikk

Kérelem és eljárás

1.   A 3. cikkben említett kérelemnek eleget kell tennie a bizottság által a 12. cikk (1) bekezdésében előírt formátumnak és tartalomnak, és az ügynökségnek fizetendő díjnak kell kísérnie.

(2)   Az ügynökségnek biztosítania kell, hogy a 3. cikkel és e cikk (1) bekezdésével összhangban küldött, érvényes kérelem beérkezését követő 210 napon belül a bizottság megfogalmazza véleményét. Ezt a határidőt fel kell függeszteni, ha az ügynökség adott határidőn belül az adott hatóanyagra vonatkozó speciális információt kér, addig az időtartamig, amíg a kért kiegészítő információ megérkezik.

(3)   A 4. cikkben említett véleményt az ügynökség elküldi a kérelmezőnek. A vélemény kézhezvételétől számított 15 napon belül a kérelmező írásban értesítheti az ügynökséget arról, hogy a vélemény felülvizsgálatát kívánja kérelmezni. Ebben az esetben a kérelmező a vélemény kézhezvételét követő 60 napon belül eljuttatja az ügynökséghez kérelmének részletes indokait.

A kérelem indokainak kézhezvételétől számított 60 napon belül a bizottság megvizsgálja, hogy felül kell-e vizsgálnia véleményét. A kérelem elbírálására vonatkozó következtetést a (4) bekezdésben említett végleges következtetéshez kell csatolni.

(4)   A végleges vélemény elfogadásától számított 15 napon belül az ügynökség eljuttatja azt a Bizottságnak és a kérelmezőnek, rámutatva a következtetések indokaira.

(5)
     
  Egyedi esetekben, amikor sürgős engedélyezésre van szükség az emberek egészségének, valamint az állatok egészségének és jólétének védelme érdekében, a Bizottság a 23. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást követve, legfeljebb ötéves időtartamra ideiglenes maximális maradékanyag-határértéket állapíthat meg.

2.   SZAKASZ

Nem állatgyógyászati termékekben való alkalmazásra szánt farmakológiai hatóanyagok

9. cikk

Az ügynökségnek a Bizottság vagy a tagállamok által kért véleménye

(1)   
  A Bizottság
  , a
  tagállamok
  vagy
  jogos érdekeltséggel rendelkező harmadik felek
  a
  következő esetekben nyújthatnak be a farmakológiai hatóanyagok maximális maradékanyag-határértékére vonatkozó vélemény iránti kérelmet
  az
  ügynökségnek:

| a) | a szóban forgó anyagot állatgyógyászati készítményben történő felhasználásra egy harmadik országban engedélyezték, és az említett anyagra vonatkozóan a 3. cikk értelmében még nem nyújtottak be kérelmet, vagy |
| --- | --- |

a)

a szóban forgó anyagot állatgyógyászati készítményben történő felhasználásra egy harmadik országban engedélyezték, és az említett anyagra vonatkozóan a 3. cikk értelmében még nem nyújtottak be kérelmet, vagy

| b) | a szóban forgó anyag a 2001/82/EK irányelv 11. cikkének megfelelően felhasználni kívánt valamely gyógyszer részét képezi, és az említett anyagra nézve a 3. cikk értelmében még nem nyújtottak be kérelmet, vagy |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó anyag a 2001/82/EK irányelv 11. cikkének megfelelően felhasználni kívánt valamely gyógyszer részét képezi, és az említett anyagra nézve a 3. cikk értelmében még nem nyújtottak be kérelmet, vagy

| c) | a szóban forgó anyag egy állattenyésztés céljára használt biocid termék részét képezi, és a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 10. cikke (2) bekezdése ii. pontja b) alpontja értelmében maximális maradékanyag-határértéket kell megállapítani, vagy |
| --- | --- |

c)

a szóban forgó anyag egy állattenyésztés céljára használt biocid termék részét képezi, és a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 10. cikke (2) bekezdése ii. pontja b) alpontja értelmében maximális maradékanyag-határértéket kell megállapítani, vagy

| d) | a szóban forgó anyaggal hatékonyan lehet kezelni az állatokat ritka fajok vagy kevésbé elterjedt alkalmazások esetében, amikor még nincs speciális gyógyszer. |
| --- | --- |

d)

a szóban forgó anyaggal hatékonyan lehet kezelni az állatokat ritka fajok vagy kevésbé elterjedt alkalmazások esetében, amikor még nincs speciális gyógyszer.

(2)
     
  Az (1) bekezdés d) pontja szerinti helyzetben, amikor ritka fajokról vagy kevésbé elterjedt alkalmazásokról van szó, a kérelmet bármely érdekelt fél vagy szervezet benyújthatja az ügynökséghez.

(3)
     
  A 4–7. cikket kell alkalmazni.

(4)
     
  Az (1) bekezdésben említett, vélemény iránti kérelmeknek meg kell felelniük a 12. cikk (1) bekezdése értelmében a Bizottság által meghatározott formai és tartalmi követelményeknek.

(5)   Az ügynökség gondoskodik arról, hogy a bizottság véleményét a Bizottság kérelmének kézhezvételét követő 210 napon belül közölje. Ezt a határidőt fel kell függeszteni, ha az ügynökség egy adott határidőn belül az érintett hatóanyagra vonatkozó speciális információt kér, addig az időtartamig, amíg a kért kiegészítő információ megérkezik.

(6)   A végleges vélemény elfogadását követően 15 napon belül az ügynökség elküldi azt a Bizottságnak és adott esetben a tagállamnak vagy a kérelmező félnek, rámutatva a következtetések indokaira.

3.   SZAKASZ

Közös rendelkezések

10. cikk

A vélemény felülvizsgálata

Ha a
  Bizottság, a
  3. cikk értelmében
  vélemény iránti kérelmet benyújtott bármely személy
  vagy a 9. cikk értelmében kérelmező tagállam új információk eredményeként úgy ítéli, hogy az emberi egészség vagy az állatok egészségének védelme érdekében felül kell vizsgálni a véleményt, kérheti az ügynökséget, hogy a kérdéses hatóanyagokról új véleményt közöljön.

A kérelemhez csatolni kell azokat az információkat, amelyek indokolják a kérelmet. Az új véleményre a 8. cikk (2)
  –
  (4) bekezdése, illetve a 9. cikk (5) és (6) bekezdése alkalmazandó.

11. cikk

A vélemények közzététele

Az ügynökség a kereskedelmileg bizalmas jellegű információk megsemmisítését követően közzéteszi a 4., 9. és 10. cikkben említett véleményeket.

12. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   A ▐ Bizottság az ügynökséggel konzultálva elfogadja a
  következőkre vonatkozó szabályokat
  :

| a) | a 3. cikkben, illetve a 9. cikkben említett kérelmek formája és tartalma; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikkben, illetve a 9. cikkben említett kérelmek formája és tartalma;

| b) | a 6. és 7. cikkben említett kockázatértékelés és kockázatkezelési ajánlások módszertani elvei, beleértve a műszaki követelményeket, a nemzetközileg elfogadott előírásokkal összhangban. |
| --- | --- |

b)

a 6. és 7. cikkben említett kockázatértékelés és kockázatkezelési ajánlások módszertani elvei, beleértve a műszaki követelményeket, a nemzetközileg elfogadott előírásokkal összhangban.

Az a) pontban említett szabályokat a 23. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással, a b) pontban említetteket pedig a 23. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   A Bizottság az ügynökséggel
  és az érdekelt felekkel
  konzultálva szabályokat fogad el azzal kapcsolatban, hogy az egy adott élelmiszerre meghatározott maximális maradékanyag-határérték alkalmazható-e ugyanabból a fajból készült más élelmiszer tekintetében, illetve az egy vagy több fajra meghatározott maximális maradékanyag-határérték más fajok tekintetében, az 5. cikkben említettek szerint. Ezek a szabályok meghatározzák, hogyan és mely körülmények között lehet
  az
  egy adott élelmiszer vagy
  faj/fajok
  tekintetében a maradékanyagokra vonatkozó tudományos adatokat más élelmiszerek vagy más fajok ▐ maximális
  maradékanyag-határértékei
  meghatározására használni.

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – azok kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 23. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

II.   fejezet

Besorolás

13. cikk

A farmakológiai hatóanyagok besorolása

(1)   A Bizottság a farmakológiai hatóanyagokat az ügynökség véleményétől függően sorolja be a maximális maradékanyag-határértékek tekintetében a 4., 9. vagy 10. cikkel összhangban.

(2)   A besorolás tartalmazza a farmakológiai hatóanyagok jegyzékét, valamint terápiai osztályozásukat. A besorolás minden egyes hatóanyag esetében tartalmazza az alábbiak meghatározását is:

| a) | maximális maradékanyag-határérték; |
| --- | --- |

a)

maximális maradékanyag-határérték;

| b) | ideiglenes maximális maradékanyag-határérték; |
| --- | --- |

b)

ideiglenes maximális maradékanyag-határérték;

| c) | maximális maradékanyag-határérték hiánya; |
| --- | --- |

c)

maximális maradékanyag-határérték hiánya;

| d) | az anyagnak vagy maradékanyagainak egy állati eredetű termékben való jelenlétére
  vonatkozó tiltás. |
| --- | --- |

d)

az anyagnak vagy maradékanyagainak egy állati eredetű termékben való jelenlétére
  vonatkozó tiltás.

(3)   Maximális maradékanyag-határértéket kell meghatározni abban az esetben, ha az emberi egészség védelme érdekében ez indokoltnak tűnik:

| a) | az ügynökség véleményének megfelelően a 4., 9. vagy 10. cikkel összhangban; vagy |
| --- | --- |

a)

az ügynökség véleményének megfelelően a 4., 9. vagy 10. cikkel összhangban; vagy

| b) | a Codex Alimentarius Bizottságon belüli, az állatgyógyászati készítményben történő felhasználásra szánt farmakológiai hatóanyag maximális maradékanyag-határértékének megállapítását támogató közösségi delegációs szavazattal összhangban, feltéve, hogy a figyelembe vett tudományos adatokat a Codex Alimentarius Bizottságban zajló szavazás előtt a közösségi delegáció rendelkezésére bocsátják. Ebben az esetben az ügynökség kiegészítő értékelése nem szükséges. |
| --- | --- |

b)

a Codex Alimentarius Bizottságon belüli, az állatgyógyászati készítményben történő felhasználásra szánt farmakológiai hatóanyag maximális maradékanyag-határértékének megállapítását támogató közösségi delegációs szavazattal összhangban, feltéve, hogy a figyelembe vett tudományos adatokat a Codex Alimentarius Bizottságban zajló szavazás előtt a közösségi delegáció rendelkezésére bocsátják. Ebben az esetben az ügynökség kiegészítő értékelése nem szükséges.

(4)   Abban az esetben, ha a tudományos adatok nem hiánytalanok, ideiglenes maximális maradékanyag-határértéket kell meghatározni a farmakológiai hatóanyag tekintetében, amennyiben semmi nem jelzi, hogy az érintett anyag maradékanyagai a javasolt szinten kockázatot jelentenek az emberi egészségre.

Az ideiglenes maradékanyag-határértéket. pontosan meghatározott időtartamig lehet alkalmazni, amely nem lehet hosszabb öt évnél. Ez az időtartam egy alkalommal, két évet meg nem haladó időtartamra meghosszabbítható, ha bebizonyosodik, hogy a hosszabbítás lehetővé teszi a folyamatban lévő tudományos vizsgálatok befejezését.

(5)   Nem kell maximális maradékanyag-határértéket meghatározni, ha a 4., 9, vagy 10. cikkel összhangban hozott vélemény alapján ez nem szükséges az emberi egészség védelme érdekében.

6.   A hatóanyag
  vagy maradékanyagainak állati eredetű termékekben való jelenléte
  a 4., 9. vagy 10. cikkel összhangban hozott vélemény alapján tilos a következők esetén:

| a) | ha a farmakológiai hatóanyag
  vagy maradékanyagainak állati eredetű élelmiszerekben
  való
  jelenléte
  kockázatot jelent az emberi egészség számára; |
| --- | --- |

a)

ha a farmakológiai hatóanyag
  vagy maradékanyagainak állati eredetű élelmiszerekben
  való
  jelenléte
  kockázatot jelent az emberi egészség számára;

| b) | ha nem lehet végleges következtetést hozni a hatóanyagok maradékanyagainak az emberi egészségre gyakorolt hatása tekintetében. |
| --- | --- |

b)

ha nem lehet végleges következtetést hozni a hatóanyagok maradékanyagainak az emberi egészségre gyakorolt hatása tekintetében.

(7)   Ha az emberi egészség védelme érdekében szükségesnek tűnik, a besorolás tartalmazza az állatgyógyászati készítményben használt olyan farmakológiai hatóanyag felhasználására vagy alkalmazására vonatkozó feltételeket és korlátozásokat, amelyek tekintetében maximális maradékanyag-határértéket határoztak meg, illetve amely tekintetében nem határoztak meg maximális maradékanyag-határértéket.

14. cikk

Az ügynökség véleményére irányuló gyorsított eljárás

(1)
     
  Egyedi esetekben, amikor egy állatgyógyászati készítmény vagy biocid termék engedélyezése a közegészség, illetve az állatok egészségének vagy jólétének védelméhez kapcsolódó okból sürgősen szükséges, a Bizottság, a 3. cikknek megfelelően véleményt kért bármely személy vagy egy tagállam felkérheti az ügynökséget, hogy folytasson gyorsított eljárást az adott termékekben található valamely farmakológiai hatóanyag maximális maradékanyag-határértékének értékelésére.

(2)
     
  A kérelem formáját és tartalmát a Bizottság állapítja meg a 12. cikk (1) bekezdésének rendelkezései szerint.

(3)
     
  Az ügynökség a 8. cikk (2) bekezdésében és a 9. cikk (5) bekezdésében megállapítottak ellenére biztosítja, hogy a bizottság a kérelem beérkezését követő 150 napon belül véleményt adjon.

15. cikk

Rendes eljárás

(1)   A 13. cikkben előírt
  osztályozás
  céljából a Bizottság a 4. cikkben, a 9. cikk (1) bekezdésében vagy a 10. cikkben említett ügynökségi vélemény kézhezvételétől számított 30 napon belül rendelettervezetet készít ▐. A Bizottság a
  Közösség Codex Alimentarius Bizottságban résztvevő delegációjának
  a 13. cikk (3) bekezdésében említett, a maximális maradékanyag-határérték meghatározása melletti szavazata eredményének kézhezvételét követő 30 napon belül szintén rendelettervezetet készít elő.

Ha a rendelettervezet nem áll összhangban az ügynökség véleményével, a Bizottság mellékeli az eltérés részletes magyarázatát is.

(2)   Az (1) bekezdésben említett rendeletet a Bizottság a
  23. cikk (3) bekezdésében
  foglaltakkal összhangban, az abban említett
  , ellenőrzéssel történő
  szabályozási bizottsági eljárás lezárultát követő
  90 napon
  belül elfogadja.

(3)
     
  A 14. cikkben említett gyorsított eljárás esetében a Bizottság az e cikk (1) bekezdésében említett rendeletet a 23. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárás lezárultát követő 15 napon belül elfogadja.

16. cikk

Analitikai módszerek

A 882/2004/EK rendelettel összhangban az ügynökség konzultál a közösségi referencialaboratóriumokkal a Bizottság által kijelölt maradékanyagok laboratóriumi elemzése céljából azon farmakológiai hatóanyagok maradékanyaga kimutatására szolgáló
  , a harmonizált mintavételnek
  megfelelő analitikai módszerekről, amelyekre az e rendelet 13. cikkével összhangban maximális maradékanyag-határértéket állapítottak meg. Az ügynökség a 882/2004/EK rendelettel összhangban kijelölt közösségi referencialaboratóriumok és nemzeti referencialaboratóriumok számára hozzáférhetővé teszi ez említett módszerekre vonatkozó információkat.

17. cikk

Az élelmiszerek körforgása

A tagállamok
  megtiltják az
  olyan állati eredetű élelmiszerek behozatalát vagy forgalomba helyezését, amelyek
  a 13. cikk (2) bekezdése a), b) vagy c) pontja szerint nem besorolt farmakológiai hatóanyagok illegális beadásának következményeként jelen lévő maradékanyagokat tartalmaznak.

Ennek megfelelően az Európai Unión belül tiltott használatú anyagok illegális beadásának eredményeként jelen lévő maradékanyagokat tartalmazó élelmiszerek harmadik országokból történő behozatala a közegészség érdekében tilos.

III.   CÍM

INTÉZKEDÉSI REFERENCIAPONTOK

18. cikk

Meghatározás és felülvizsgálat

(1)   Ha az importált vagy forgalomba helyezett, állati eredetű élelmiszer ellenőrzésének megfelelő működéséhez helyénvaló, a 882/2004/EK rendelettel összhangban a Bizottság az olyan farmakológiai hatóanyagok maradékanyagai tekintetében, amelyekre nem vonatkozik a 13. cikk a), b) vagy c) pontja, intézkedési referenciapontokat határozhat meg.

A magas szintű egészségvédelem biztosítása érdekében a 4–8. cikk szerinti kockázatértékelési elveket kell alkalmazni.

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 23. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   Az intézkedési referenciapontokat
  az emberi egészség és az élelmiszerlánc védelmét érintő minden új információt
  figyelembe véve ▐ felül kell vizsgálni.

Nem hozhatók forgalomba az olyan farmakológiai hatóanyagokat tartalmazó, állati eredetű élelmiszerek, amelyekre vonatkozóan nem határoztak meg maximális maradékanyag-határértéket.

19. cikk

Az intézkedési referenciapontok meghatározásának módszerei

(1)   Az intézkedési referenciapontokat a minta analitjának tartalma alapján határozzák meg, melyet a 882/2004/EK rendelettel összhangban kijelölt referencialaboratórium mutathat ki és erősíthet meg a közösségi követelményekkel összhangban jóváhagyott analitikai módszerrel. Az eljárásban a Bizottságot a releváns közösségi referencialaboratórium tájékoztatja az analitikai módszerek elvégzéséről.

(2)   A Bizottság kérelmet nyújthat be az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak kockázatértékelés iránt annak tekintetében, hogy az intézkedési referenciapontok megfelelőek-e az emberi egészség védelme tekintetében. Az említett esetekben az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság biztosítja, hogy a Bizottság a kérelem benyújtását követő 210 napon belül megkapja a véleményt.

(3)   A kockázatértékelés figyelembe veszi a Bizottság által az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal folytatott konzultációt követően elfogadandó
  , tudományos módszereket tartalmazó
  szabályokat.

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – azok kiegészítésével történő – módosítására irányuló szabályokat a 23. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

20. cikk

Az intézkedési referenciapontok támogatási intézkedéseihez történő közösségi hozzájárulás

Ha e cím alkalmazása értelmében a Közösségnek finanszíroznia kell az intézkedési referenciapontok létrehozását és működését támogató intézkedéseket, a 882/2004/EK rendelet 66. cikkének (1) bekezdésének c) pontját kell alkalmazni.

21. cikk

Forgalomba hozatal

Amennyiben az e rendelet értelmében meghatározott maximális maradékanyag-határértékeket vagy referenciamennyiségeket túllépik, a termék élelmiszerként nem hozható forgalomba, élelmiszerré nem alakítható, illetve élelmiszerekkel nem keverhető.

22. cikk

Az intézkedési referenciapontok alkalmazása

(1)
     
  Ha állati eredetű élelmiszeren ellenőrzést végeznek, és az analitikai vizsgálatok eredményei a 13. cikk (2) bekezdése a), b) vagy c) pontjával összhangban be nem sorolt farmakológiai hatóanyagnak az arra vonatkozó intézkedési referenciaponttal egyenlő vagy nagyobb mennyiségű jelenlétét erősítik meg, az érintett tételt úgy kell tekinteni, hogy az nem felel meg a közösségi jogszabályoknak.

(2)
     
  Amennyiben az állati eredetű élelmiszeren elvégzett analitikai vizsgálatok eredményei az intézkedési referenciapont alatt maradnak, engedélyezett a termék belépése az élelmiszerláncba. Az illetékes hatóság az ismételt előfordulás esetére megőrzi a megállapítások dokumentációját. Amennyiben az ugyanilyen eredetű termékeken végzett analitikai vizsgálatok eredményei potenciális problémát jelző visszatérő jelenséget mutatnak, az illetékes hatóság az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság keretében tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat. A Bizottság az ügyre felhívja a származási ország vagy országok illetékes hatóságának figyelmét, és megfelelő javaslatokat nyújt be.

(3)
     
  A részletes szabályokat a 23. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

IV.   CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

23. cikk

Az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottsága

(1)   A Bizottságot az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottsága segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire is.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időtartam egy hónapban határozandó meg.

(3)   Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel annak 8. cikkére is.

24. cikk

Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság

(1)   A Bizottságot az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire is.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időtartam egy hónapban határozandó meg.

(3)   Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel annak 8. cikkére is.

25. cikk

A farmakológiai hatóanyagoknak a 2377/90/EGK rendelet szerinti besorolása

... (14) a Bizottság a
  23. cikk (3) bekezdésében
  említett
  ellenőrzéssel történő
  szabályozási bizottsági eljárással összhangban olyan rendeletet fogad el, amely a 2377/90/EGK rendelet I–IV. mellékletével összhangban tartalmazza a farmakológiai hatóanyagokat és azok besorolását a maximális maradékanyag-határértékek tekintetében.

26. cikk

Jelentés az Európai Parlament és a Tanács számára

A Bizottság ... (15) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés különösen felülvizsgálja az e rendelet alkalmazásából szerzett tapasztalatokat. A jelentéshez szükség szerint megfelelő javaslatokat kell csatolni.

27. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 2377/90/EGK rendelet hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett rendelet I–IV. mellékletét a 25. cikkben említett rendelet hatályba lépéséig továbbra is alkalmazni kell. A hatályon kívül helyezett rendelet V. mellékletét a 12. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések hatályba lépéséig továbbra is alkalmazni kell.

(3)   A hatályon kívül helyezett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat az e rendeletre, valamint a 25. cikkben említett rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

28. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 10., 2008.1.15., 51. o.

1

HL C 10., 2008.1.15., 51. o.

(2)  HL C ....

2

(3)  Az Európai Parlament 2008. június 17-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. június 17-i álláspontja.

(4)  

  HL L 311., 2001.11.28., 1. o.

4

HL L 311., 2001.11.28., 1. o.

(5)  HL L 224., 1990.8.18., 1. o.║.

5

(6)  

  HL C 27. E, 2002.1.31., 80. o.

6

HL C 27. E, 2002.1.31., 80. o.

(7)  HL L 125., 1996.5.23., 3. o. ║.

7

(8)  HL L 37., 1993.2.13., 1. o. ║.

8

(9)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. ║.

9

(10)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o. Helyesbítve:HL L 191., 2004.5.28., 1. o..

10

Helyesbítve:HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

(11)  HL L 136., 2006.4.30., 1. o. ║.

11

(12)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

12

(13)  

  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

13

HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

(14)  E rendelet hatályba lépését követő 90 napon belül.

14

E rendelet hatályba lépését követő 90 napon

(15)  
  E rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül.

15

E rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/99 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/99

---

2008. június 17., keddA szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve ***I

P6_TA(2008)0286

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2007)0797 – C6-0469/2007 – 2007/0278(COD))

2009/C 286 E/38

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0797),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 137. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0469/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0173/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság jelen jogalkotási állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság jelen jogalkotási állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy a helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 17., keddP6_TC1-COD(2007)0278

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 17-én került elfogadásra a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1098/2008/EK határozat)

2008. június 17., keddA Bizottság nyilatkozata

A Bizottság nagy fontosságot tulajdonít a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéhez (2010) kapcsolódó tevékenységekben való széles körű és minden szinten történő részvétel elősegítésének és támogatásának, ami gyakorlati eszköze annak, hogy hatása kedvező és tartós legyen.

A Bizottság az európai évről szóló határozatnak megfelelően a stratégiai keretdokumentumban közös iránymutatásokat hoz létre; a stratégiai keretdokumentum megállapítja az európai év tevékenységeinek végrehajtására vonatkozó fő prioritásokat, és tartalmazza a nemzeti testületek részvételére és a nemzeti intézkedésekre vonatkozó minimumkövetelményeket is (lásd a határozat melléklete II. részének 2. pontját).

A stratégiai keretdokumentum az európai évvel kapcsolatos nemzeti programok meghatározásáért és a közösségi finanszírozásra jelölt egyedi intézkedések kiválasztásáért felelős nemzeti végrehajtó testületek, valamint egyéb érintett felek számára készül.

Ebben az összefüggésben a Bizottság hangsúlyozni fogja annak fontosságát, hogy valamennyi nem kormányzati szervezet, valamint kis- és közepes méretű szervezet is könnyen részt vehessen az európai év intézkedései keretében nyújtott támogatásokban. A lehető legszélesebb körben történő részvétel érdekében a nemzeti végrehajtó testületek dönthetnek úgy, hogy nem kérnek semmiféle társfinanszírozási segítséget, hanem bizonyos intézkedéseket teljes mértékben maguk finanszíroznak.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/100

---

2008. június 17., keddA közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetése *

P6_TA(2008)0287

Az Európai Parlament 2008. június 17-i jogalkotási állásfoglalása a közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-én történő bevezetéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról összhangban a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével (COM(2008)0249 – C6-0198/2008 – 2008/0092(CNS))

2009/C 286 E/39

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0249),

tekintettel a Bizottság 2008. évi konvergenciajelentésére Szlovákia tekintetében (COM(2008)0248) és az Európai Központi Bank (EKB) 2008. májusi konvergenciajelentésére,

tekintettel a Szlovákiában fennálló túlzott hiányról szóló 2005/182/EK határozatot hatályon kívül helyező tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (SEC(2008)0572),

tekintettel az eurozónáról szóló 2007-es éves jelentéséről szóló 2007. július 12-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Parlamenttel az euróövezet bővítése témájában folytatott konzultáció módszerének javításáról szóló 2007. június 20-i állásfoglalására (2),

tekintettel az euróövezet kibővítéséről szóló 2006. június 1-jei állásfoglalására (3),

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 10.2. cikkének módosításáról szóló, 2003. március 21-i 2003/223/EK tanácsi határozatra (4),

tekintettel az Európai Központi Banknak a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 10.2. cikkének módosítására vonatkozó tanácsi határozatról szóló javaslatra irányuló ajánlásáról szóló 2003. március 13-i álláspontjársa (5),

tekintettel az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0198/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0231/2008),

| A. | mivel Szlovákia az EK Szerződés 121. cikkével összhangban eleget tett a maastrichti követelményeknek, illetve a konvergenciafeltételekről szóló jegyzőkönyvben foglalt feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Szlovákia az EK Szerződés 121. cikkével összhangban eleget tett a maastrichti követelményeknek, illetve a konvergenciafeltételekről szóló jegyzőkönyvben foglalt feltételeknek;

| B. | mivel a Gazdasági és Monetáris Bizottság küldöttsége első alkalommal ellátogatott Szlovákiába, hogy megvizsgálja, az ország felkészült-e az euroövezetbe történő belépésre; |
| --- | --- |

B.

mivel a Gazdasági és Monetáris Bizottság küldöttsége első alkalommal ellátogatott Szlovákiába, hogy megvizsgálja, az ország felkészült-e az euroövezetbe történő belépésre;

| C. | mivel 10 évvel a Gazdasági és Monetáris Unió létrehozása után a tapasztalatok azt mutatják, hogy az euroövezetbe történő belépést követően gyengülnek a strukturális reformok végrehajtására ösztönzői, és a fenntarthatóság kérdésének megnőtt a jelentősége; |
| --- | --- |

C.

mivel 10 évvel a Gazdasági és Monetáris Unió létrehozása után a tapasztalatok azt mutatják, hogy az euroövezetbe történő belépést követően gyengülnek a strukturális reformok végrehajtására ösztönzői, és a fenntarthatóság kérdésének megnőtt a jelentősége;

| D. | mivel az Ecofin Tanács elnöke az állam- és kormányfői összetételben ülésező Tanácshoz írott levelében bemutatta a szlovák kormány által a konvergencia fenntarthatóságának biztosítása érdekében tett intézkedéseket és politikai kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

D.

mivel az Ecofin Tanács elnöke az állam- és kormányfői összetételben ülésező Tanácshoz írott levelében bemutatta a szlovák kormány által a konvergencia fenntarthatóságának biztosítása érdekében tett intézkedéseket és politikai kötelezettségvállalásokat;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | támogatja az euró Szlovákia általi, 2009. január 1-jei bevezetését; |
| --- | --- |

2.

támogatja az euró Szlovákia általi, 2009. január 1-jei bevezetését;

| 3. | megjegyzi, hogy az EK Szerződés 121. cikke meghatározza a fenntartható konvergencia magas fokának elérését, elemezve, hogy a tagállamok milyen mértékben feleltek meg a következő kritériumoknak: az árstabilitás magas fokának elérése; az állam pénzügyi helyzetének fenntarthatósága; az árfolyam-mechanizmus által előírt normál ingadozási sávok betartása; a tagállam által elért konvergencia és a tagállamnak az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában való részvételének fenntarthatósága, ami a hosszútávú kamatszintben tükröződik; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy az EK Szerződés 121. cikke meghatározza a fenntartható konvergencia magas fokának elérését, elemezve, hogy a tagállamok milyen mértékben feleltek meg a következő kritériumoknak: az árstabilitás magas fokának elérése; az állam pénzügyi helyzetének fenntarthatósága; az árfolyam-mechanizmus által előírt normál ingadozási sávok betartása; a tagállam által elért konvergencia és a tagállamnak az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában való részvételének fenntarthatósága, ami a hosszútávú kamatszintben tükröződik;

| 4. | megjegyzi, hogy az EKB konvergenciajelentése az alacsony inflációs kritérium fenntarthatóságával kapcsolatban kockázatokat állapít meg, és sürgeti az infláció megakadályozását szolgáló intézkedések meghozatalát; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az EKB konvergenciajelentése az alacsony inflációs kritérium fenntarthatóságával kapcsolatban kockázatokat állapít meg, és sürgeti az infláció megakadályozását szolgáló intézkedések meghozatalát;

| 5. | aggodalmát fejezi ki a Bizottság és az EKB konvergenciajelentései között az infláció szintjének fenntarthatósága tekintetében mutatkozó eltérések miatt; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki a Bizottság és az EKB konvergenciajelentései között az infláció szintjének fenntarthatósága tekintetében mutatkozó eltérések miatt;

| 6. | javasolja, hogy a szlovák kormány állítson fel egyes alapvető cikkek árát heti rendszerességgel ellenőrző központot annak érdekében, hogy felvehesse a harcot az áremelkedésekkel kapcsolatos hamis benyomások ellen; |
| --- | --- |

6.

javasolja, hogy a szlovák kormány állítson fel egyes alapvető cikkek árát heti rendszerességgel ellenőrző központot annak érdekében, hogy felvehesse a harcot az áremelkedésekkel kapcsolatos hamis benyomások ellen;

| 7. | felhívja a szlovák kormányt, hogy biztosítsa a szükséges reformok folytatását a munkaerő-, a szolgáltatások és a termékek piacán, biztosítva különösen a megnövekedett munkaerő-mobilitást és a humántőkébe történő beruházást; felhívja a szlovák kormányt, hogy biztosítsa a versenyt, különösen az olyan érzékeny szektorokban, mint az energia; |
| --- | --- |

7.

felhívja a szlovák kormányt, hogy biztosítsa a szükséges reformok folytatását a munkaerő-, a szolgáltatások és a termékek piacán, biztosítva különösen a megnövekedett munkaerő-mobilitást és a humántőkébe történő beruházást; felhívja a szlovák kormányt, hogy biztosítsa a versenyt, különösen az olyan érzékeny szektorokban, mint az energia;

| 8. | felhívja a szlovák kormányt, hogy a szlovák központi bankkal együttműködve biztosítsa a stabilan alacsony inflációs környezetet, amit további fiskális konszolidációval lehet elérni, valamint a költségvetés középtávú stabilitását megcélzó szigorú fiskális politikával; felhívja a szociális partnereket Szlovákiában, hogy az előrelátható jövőben a béremelkedést tartsák összhangban a termelékenység növekedésével; |
| --- | --- |

8.

felhívja a szlovák kormányt, hogy a szlovák központi bankkal együttműködve biztosítsa a stabilan alacsony inflációs környezetet, amit további fiskális konszolidációval lehet elérni, valamint a költségvetés középtávú stabilitását megcélzó szigorú fiskális politikával; felhívja a szociális partnereket Szlovákiában, hogy az előrelátható jövőben a béremelkedést tartsák összhangban a termelékenység növekedésével;

| 9. | felszólítja az Eurogroupot, hogy javítsa a koordinációt, és kísérje figyelemmel az euróövezet tagjai által a konvergencia fenntarthatóságának érdekében tett politikai kötelezettségvállalások hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az Eurogroupot, hogy javítsa a koordinációt, és kísérje figyelemmel az euróövezet tagjai által a konvergencia fenntarthatóságának érdekében tett politikai kötelezettségvállalások hatékony végrehajtását;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az euróövezetben résztvevő tagállamok adópolitikájának konzisztensnek kell lennie adókérdésekben a jó kormányzás elveivel; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az euróövezetben résztvevő tagállamok adópolitikájának konzisztensnek kell lennie adókérdésekben a jó kormányzás elveivel;

| 11. | ismételten kifejti azon határozott véleményét, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak azt az álláspontot kellene elfogadnia, hogy a tagállamokat érintő, túlzott hiány esetén követendő valamennyi eljárást le kell zárni a maastrichti kritériumok teljesítésének a konvergenciakritériumokról szóló jegyzőkönyv 2. cikkében előírtak értelmében történő ellenőrzése előtt; sajnálja, hogy a Bizottság ismételten nem alkalmazta helyesen az EK-Szerződést e tekintetben; |
| --- | --- |

11.

ismételten kifejti azon határozott véleményét, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak azt az álláspontot kellene elfogadnia, hogy a tagállamokat érintő, túlzott hiány esetén követendő valamennyi eljárást le kell zárni a maastrichti kritériumok teljesítésének a konvergenciakritériumokról szóló jegyzőkönyv 2. cikkében előírtak értelmében történő ellenőrzése előtt; sajnálja, hogy a Bizottság ismételten nem alkalmazta helyesen az EK-Szerződést e tekintetben;

| 12. | úgy véli, hogy a Parlament vonatkozó állásfoglalása alapján a Tanácsnak figyelembe kellene vennie az euróövezethez csatlakozni kívánó tagállamok által, a Bizottság és az EKB konvergencia jelentései közzététele után hozott minden ide kapcsolódó intézkedését, és azokat az ellenőrzési folyamat részévé kellene tennie; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a Parlament vonatkozó állásfoglalása alapján a Tanácsnak figyelembe kellene vennie az euróövezethez csatlakozni kívánó tagállamok által, a Bizottság és az EKB konvergencia jelentései közzététele után hozott minden ide kapcsolódó intézkedését, és azokat az ellenőrzési folyamat részévé kellene tennie;

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a Bizottság számára, hogy. pontosan meghatározott, naprakész, megbízható és jó minőségű adatok alapján vizsgálhassa a maastrichti kritériumok teljesítését; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a Bizottság számára, hogy. pontosan meghatározott, naprakész, megbízható és jó minőségű adatok alapján vizsgálhassa a maastrichti kritériumok teljesítését;

| 14. | aggodalmát fejezi ki az euró alacsony támogatottsága miatt a szlovák állampolgárok körében; ezért felhívja a szlovák hatóságokat, hogy fokozzák a közös fizetőeszköz előnyeit elmagyarázó közismereti kampányt, és tegyenek meg minden szükséges lépést az átváltási időszakban az árnövekedések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

14.

aggodalmát fejezi ki az euró alacsony támogatottsága miatt a szlovák állampolgárok körében; ezért felhívja a szlovák hatóságokat, hogy fokozzák a közös fizetőeszköz előnyeit elmagyarázó közismereti kampányt, és tegyenek meg minden szükséges lépést az átváltási időszakban az árnövekedések elkerülése érdekében;

| 15. | tudomásul veszi a felek által kifejtett, az EK Szerződés 121. cikke szerinti a Parlamentet megillető konzultációs jog gyakorlásának feltételei közül az időszerűség és tájékoztatás javítására irányuló erőfeszítéseket, és üdvözli a Gazdasági és Monetáris Bizottságnak a szlovákiai tanulmányútra vonatkozó kezdeményezését, melynek célja a saját helyzetértékelés; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi a felek által kifejtett, az EK Szerződés 121. cikke szerinti a Parlamentet megillető konzultációs jog gyakorlásának feltételei közül az időszerűség és tájékoztatás javítására irányuló erőfeszítéseket, és üdvözli a Gazdasági és Monetáris Bizottságnak a szlovákiai tanulmányútra vonatkozó kezdeményezését, melynek célja a saját helyzetértékelés;

| 16. | felhívja a Bizottságot és az EKB-t, hogy fontoljanak meg minden nézőpontot, amikor megteszik ajánlatukat a szlovák korona záróárfolyamára; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot és az EKB-t, hogy fontoljanak meg minden nézőpontot, amikor megteszik ajánlatukat a szlovák korona záróárfolyamára;

| 17. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 18. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0348.

(2)  HL C 146. E, 2008.6.12., 251. o.

(3)  HL C 298. E, 2006.12.8., 249. o.

(4)  HL L 83., 2003.4.1., 66. o.

(5)  HL C 61. E, 2004.3.10., 374. o.

---

2008. június 18., szerda

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/103

---

2008. június 18., szerdaJacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke feladatait érintő új hatáskörmegosztás

P6_TA(2008)0290

Az Európai Parlament 2008. június 18-i határozata Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke feladatait érintő új hatáskörmegosztás jóváhagyásáról

2009/C 286 E/40

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 217. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti keretmegállapodás (1) 5. pontjára,

tekintettel a 2008. május 9-i javaslatra, amely szerint módosítani kell Jacques Barrot, a Bizottság alelnöke feladatköreit,

tekintettel az alelnök illetékes parlamenti bizottság általi, 2008. június 16-i meghallgatására,

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkére,

| 1. | jóváhagyja a Jacques Barrot alelnök feladatait érintő új hatáskörmegosztást a Bizottság hátralévő hivatali idejére 2009. október 31-ig; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Jacques Barrot alelnök feladatait érintő új hatáskörmegosztást a Bizottság hátralévő hivatali idejére 2009. október 31-ig;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 117. E, 2006.5.18., 123. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/103

---

2008. június 18., szerdaAntonio Tajani európai bizottsági tagságának jóváhagyása

P6_TA(2008)0291

Az Európai Parlament 2008. június 18-i határozata Antonio Tajani európai bizottsági tagságának jóváhagyásáról

2009/C 286 E/41

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 214. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére és 215. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti keretmegállapodás (1) 4. pontjára,

tekintettel Franco Frattini bizottsági tagságáról 2008. május 7-én benyújtott lemondására,

tekintettel arra, hogy az Olasz Köztársaság kormánya 2008. május 8-án Antonio Tajanit jelölte a Bizottság tagjának,

tekintettel az Európai Közösségek Bizottsága új tagjának kinevezéséről szóló, 2008. május 9-i 2008/380/EK, Euratom tanácsi határozatra (2),

tekintettel a biztosjelölt illetékes parlamenti bizottság általi, 2008. június 16-i meghallgatására,

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkére,

| 1. | jóváhagyja Antonio Tajaninak az Európai Bizottság tagjává történő kinevezését a Bizottság hátralévő hivatali idejére, 2009. október 31-ig; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja Antonio Tajaninak az Európai Bizottság tagjává történő kinevezését a Bizottság hátralévő hivatali idejére, 2009. október 31-ig;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 117. E, 2006.5.18., 123. o.

(2)  HL L 131., 2008.5.21., 6. o.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/104

---

2008. június 18., szerdaKözös normák és eljárások az illegálisan tartózkodó harmadik országokbeli állampolgárok visszatérésére vonatkozóan ***I

P6_TA(2008)0293

Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0391 – C6-0266/2005 – 2005/0167(COD))

2009/C 286 E/42

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0391),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére valamint 63. cikkének (3) bekezdés b) pontjára, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0266/2005),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0339/2007),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 18., szerdaP6_TC1-COD(2005)0167

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/.../EK irányelv)

2008. június 18., szerdaMELLÉKLET

A tanácsi jegyzőkönyvvel kapcsolatban a jogi aktus elfogadásának időpontjában tett nyilatkozatok

| (1) | A Tanács kijelenti, hogy ennek az irányelvnek a végrehajtása önmagában nem indokolhatja az irányelv alkalmazási körébe tartozó személyek számára kevésbé kedvező rendelkezések elfogadását. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A Bizottság megállapítja, hogy a SIS II-nek – az 1987/2006/EK rendelet 24. cikke (5) bekezdésének felülvizsgálati záradéka által előirányzott – felülvizsgálata lehetőséget fog adni arra, hogy kötelezettséget javasoljanak az ezen irányelv alapján elrendelt beutazási tilalmaknak a SIS-ben való regisztrálására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A Bizottság – a szolidaritás szellemében – elkötelezetten támogatja a tagállamokat a 13. cikk (4) bekezdésének (ingyenes jogi segítségnyújtás) a tagállamokban való végrehajtása során felmerülő pénzügyi terhek enyhítésére irányuló lehetőségek feltárásában.



  A Bizottság hangsúlyozza, hogy az Európai Visszatérési Alap (575/2007/EK határozat) keretében lehetséges a 13. cikk (4) bekezdésének (ingyenes jogi segítségnyújtás) a tagállamokban való alkalmazását előmozdító nemzeti intézkedések társfinanszírozása:








  — | „A visszatérésre vonatkozó közös szabályok eredményes és egységes alkalmazásának elősegítésével” (3. cikk c) pont) kapcsolatos konkrét célkitűzésre irányuló intézkedések magukban foglalhatják „az illetékes hatóságok arra irányuló kapacitásának fokozását, hogy jó minőségű visszatérési határozatokat hozzanak” (4. cikk (3) bekezdése a) pont). A megfelelő jogi biztosítékok – köztük a vád és a védelem egyenlő erőviszonyának elve – megléte növeli a jó minőségű határozatok meghozatalának esélyét. |
| --- | --- | --- |

(3)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az Európai Visszatérési Alap (575/2007/EK határozat) keretében lehetséges a 13. cikk (4) bekezdésének (ingyenes jogi segítségnyújtás) a tagállamokban való alkalmazását előmozdító nemzeti intézkedések társfinanszírozása:

—

„A visszatérésre vonatkozó közös szabályok eredményes és egységes alkalmazásának elősegítésével” (3. cikk c) pont) kapcsolatos konkrét célkitűzésre irányuló intézkedések magukban foglalhatják „az illetékes hatóságok arra irányuló kapacitásának fokozását, hogy jó minőségű visszatérési határozatokat hozzanak” (4. cikk (3) bekezdése a) pont). A megfelelő jogi biztosítékok – köztük a vád és a védelem egyenlő erőviszonyának elve – megléte növeli a jó minőségű határozatok meghozatalának esélyét.

| — | A Visszatérési Alapra vonatkozó stratégiai iránymutatások (2007/837/EK határozat) 4. prioritásával összhangban a közösségi hozzájárulás elérheti a 75 %-ot az olyan intézkedések esetén, melyek a visszatérésre vonatkozó közös szabályok „tisztességes és hatékony alkalmazásának” biztosítására irányulnak a tagállamokban. Ez azt jelenti, hogy a 13. cikk (4) bekezdésének (ingyenes jogi segítségnyújtás) rendelkezésével kapcsolatos intézkedések esetén az Európai Visszatérési Alap keretében nyújtott társfinanszírozás legfeljebb 75 %-os lehet. |
| --- | --- |

—

A Visszatérési Alapra vonatkozó stratégiai iránymutatások (2007/837/EK határozat) 4. prioritásával összhangban a közösségi hozzájárulás elérheti a 75 %-ot az olyan intézkedések esetén, melyek a visszatérésre vonatkozó közös szabályok „tisztességes és hatékony alkalmazásának” biztosítására irányulnak a tagállamokban. Ez azt jelenti, hogy a 13. cikk (4) bekezdésének (ingyenes jogi segítségnyújtás) rendelkezésével kapcsolatos intézkedések esetén az Európai Visszatérési Alap keretében nyújtott társfinanszírozás legfeljebb 75 %-os lehet.

A Bizottság bátorítja a tagállamokat, hogy nemzeti programjaik prioritásainak megválasztásakor és a stratégiai iránymutatások 4. prioritása alá tartozó intézkedéseik kidolgozásakor vegyék figyelembe ezt a tényt.

| (4) | A Bizottság kijelenti, hogy a 19. cikk (2) bekezdése szerinti értékelésében figyelembe fogja venni a tagállami igazságszolgáltatási rendszerekre gyakorolt további hatást. |
| --- | --- |

(4)

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/106

---

2008. június 18., szerdaA villamos energia belső piaca ***I

P6_TA(2008)0294

Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2007)0528 – C6-0316/2007 – 2007/0195(COD))

2009/C 286 E/43

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0528),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 47. cikkének (2) bekezdésére, 55. és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0316/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0191/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 18., szerdaP6_TC1-COD(2007)0195

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra avillamos energia belső piacának közös szabályairól szóló 2003/54/EK irányelv módosításáról szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Közösségben 1999 óta gyorsuló ütemben fejlődő belső villamosenergia-piac célja, hogy valamennyi európai uniós fogyasztó, azaz a lakosság és a vállalkozások számára valós választási lehetőséget teremtsen, új üzleti lehetőségeket nyisson és bővítse a határokon átnyúló kereskedelmet, és ezáltal hatékonyságjavulást, versenypiaci árakat és magasabb szintű szolgáltatásokat teremtsen, továbbá hogy hozzájáruljon az ellátás biztonságához és fenntarthatóságához. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségben 1999 óta gyorsuló ütemben fejlődő belső villamosenergia-piac célja, hogy valamennyi európai uniós fogyasztó, azaz a lakosság és a vállalkozások számára valós választási lehetőséget teremtsen, új üzleti lehetőségeket nyisson és bővítse a határokon átnyúló kereskedelmet, és ezáltal hatékonyságjavulást, versenypiaci árakat és magasabb szintű szolgáltatásokat teremtsen, továbbá hogy hozzájáruljon az ellátás biztonságához és fenntarthatóságához.

| (2) | A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról ║ szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelentős mértékben hozzájárult a villamos energia belső piacának kialakításához. |
| --- | --- |

(2)

A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról ║ szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelentős mértékben hozzájárult a villamos energia belső piacának kialakításához.

| (3) | Jelenleg azonban ║ nincs biztosítva az összes vállalkozás számára az összes tagállamban, hogy bármely tagállamban egyenlő feltételekkel és megkülönböztetés vagy hátrányok nélkül értékesítsen villamos energiát. Különösen a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egységesen hatékony szabályozói felügyelet hiánya jelent több tagállamban is problémát, mivel a jelenlegi jogi keret nem megfelelő. |
| --- | --- |

(3)

Jelenleg azonban ║ nincs biztosítva az összes vállalkozás számára az összes tagállamban, hogy bármely tagállamban egyenlő feltételekkel és megkülönböztetés vagy hátrányok nélkül értékesítsen villamos energiát. Különösen a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egységesen hatékony szabályozói felügyelet hiánya jelent több tagállamban is problémát, mivel a jelenlegi jogi keret nem megfelelő.

| (4) | A biztonságos villamosenergia-ellátás alapvető fontosságú az európai társadalom fejlődése, a fenntartható éghajlatváltozási politika, valamint a belső piaci versenyképesség támogatása szempontjából. Ebből a célból tovább kell fejleszteni a határkeresztező rendszer-összeköttetéseket, annak érdekében, hogy az Európai Unión belül a fogyasztók és az ipar valamennyi energiaforráshoz a lehető legalacsonyabb áron jussanak hozzá. |
| --- | --- |

(4)

A biztonságos villamosenergia-ellátás alapvető fontosságú az európai társadalom fejlődése, a fenntartható éghajlatváltozási politika, valamint a belső piaci versenyképesség támogatása szempontjából. Ebből a célból tovább kell fejleszteni a határkeresztező rendszer-összeköttetéseket, annak érdekében, hogy az Európai Unión belül a fogyasztók és az ipar valamennyi energiaforráshoz a lehető legalacsonyabb áron jussanak hozzá.

| (5) | A villamos energia jól működő belső piacának megfelelő ösztönzőket kell biztosítania a termelők számára új energiatermelési lehetőségekbe történő beruházásokhoz, a fogyasztók tekintetében pedig megfelelő intézkedéseket kell hoznia az energia hatékonyabb felhasználásának előmozdítására; ennek előfeltétele a biztonságos energiaellátás. |
| --- | --- |

(5)

A villamos energia jól működő belső piacának megfelelő ösztönzőket kell biztosítania a termelők számára új energiatermelési lehetőségekbe történő beruházásokhoz, a fogyasztók tekintetében pedig megfelelő intézkedéseket kell hoznia az energia hatékonyabb felhasználásának előmozdítására; ennek előfeltétele a biztonságos energiaellátás.

| (6) | Mivel a megújuló energiaforrások állandó energiaforrások, alapvető fontosságú a rendszerösszekötők kapacitásának közösségi szinten történő fejlesztése, különös figyelmet fordítva a Közösség energiapiacán a legelszigeteltebb országokra és régiókra, annak érdekében, hogy a tagállamok számára megfelelő eszközök álljanak rendelkezésre a megújuló energia felhasználása tekintetében meghatározott 20 %-os cél 2020-ra történő eléréséhez. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a megújuló energiaforrások állandó energiaforrások, alapvető fontosságú a rendszerösszekötők kapacitásának közösségi szinten történő fejlesztése, különös figyelmet fordítva a Közösség energiapiacán a legelszigeteltebb országokra és régiókra, annak érdekében, hogy a tagállamok számára megfelelő eszközök álljanak rendelkezésre a megújuló energia felhasználása tekintetében meghatározott 20 %-os cél 2020-ra történő eléréséhez.

| (7) | A belső piacon fokozni kell a villamos energia határokon átnyúló kereskedelmét és áramlását a rendelkezésre álló villamosenergia-termelés legjobb kihasználásának és a lehető legalacsonyabb áraknak a biztosítására. Ugyanakkor ez nem lehet kifogás a tagállamok és a termelők számára arra, hogy ne ruházzanak be új és modern villamosenergia-termelési technológiákba. |
| --- | --- |

(7)

A belső piacon fokozni kell a villamos energia határokon átnyúló kereskedelmét és áramlását a rendelkezésre álló villamosenergia-termelés legjobb kihasználásának és a lehető legalacsonyabb áraknak a biztosítására. Ugyanakkor ez nem lehet kifogás a tagállamok és a termelők számára arra, hogy ne ruházzanak be új és modern villamosenergia-termelési technológiákba.

| (8) | A Bizottság 2007. január 10-i„Európai energiapolitika” című közleménye ║ kiemelte annak fontosságát, hogy megvalósuljon a villamos energia belső piaca, és hogy a Közösségben letelepedett valamennyi villamosenergia-ipari vállalkozás számára egyenlő feltételeket teremtsenek. Az gáz és a villamos energia belső piacáról szóló, ugyanazon a napon megjelent bizottsági közlemény és a „Vizsgálat az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról” című végleges jelentés rámutatott arra, hogy a jelenlegi szabályok és intézkedések nem szolgálnak megfelelő keretéül a jól működő belső piac megvalósításának. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2007. január 10-i„Európai energiapolitika” című közleménye ║ kiemelte annak fontosságát, hogy megvalósuljon a villamos energia belső piaca, és hogy a Közösségben letelepedett valamennyi villamosenergia-ipari vállalkozás számára egyenlő feltételeket teremtsenek. Az gáz és a villamos energia belső piacáról szóló, ugyanazon a napon megjelent bizottsági közlemény és a „Vizsgálat az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról” című végleges jelentés rámutatott arra, hogy a jelenlegi szabályok és intézkedések nem szolgálnak megfelelő keretéül a jól működő belső piac megvalósításának.

| (9) | A verseny és a lehető legalacsonyabb áron történő villamosenergia-ellátás biztosítása, és ugyanakkor a nagy szereplők piaci erőfölényének elkerülése érdekében a tagállamoknak és a nemzeti szabályozó hatóságoknak lehetővé kell tenniük a különféle energiaforrások új szolgáltatói és az új energiatermelők számára a határon átnyúló piaci hozzáférést. |
| --- | --- |

(9)

A verseny és a lehető legalacsonyabb áron történő villamosenergia-ellátás biztosítása, és ugyanakkor a nagy szereplők piaci erőfölényének elkerülése érdekében a tagállamoknak és a nemzeti szabályozó hatóságoknak lehetővé kell tenniük a különféle energiaforrások új szolgáltatói és az új energiatermelők számára a határon átnyúló piaci hozzáférést.

| (10) | Ha a hálózatok nem különülnek el ténylegesen a termelési és ellátási tevékenységektől, ez nemcsak a hálózat üzemeltetésében jár a hátrányos megkülönböztetés kockázatával, hanem a vertikálisan integrált vállalkozásoknak saját hálózataikba történő megfelelő szintű beruházásra való ösztönzésében is. |
| --- | --- |

(10)

Ha a hálózatok nem különülnek el ténylegesen a termelési és ellátási tevékenységektől, ez nemcsak a hálózat üzemeltetésében jár a hátrányos megkülönböztetés kockázatával, hanem a vertikálisan integrált vállalkozásoknak saját hálózataikba történő megfelelő szintű beruházásra való ösztönzésében is.

| (11) | A jelenleg hatályos jogi és funkcionális szétválasztási szabályok nem vezettek az átvitelirendszer-üzemeltetők tényleges szétválasztásához. 2007. március 8-án és 9-én tartott brüsszeli ülésén az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat az ellátási és termelési tevékenységeknek a hálózatüzemeltetéstől való tényleges elkülönítéséről. |
| --- | --- |

(11)

A jelenleg hatályos jogi és funkcionális szétválasztási szabályok nem vezettek az átvitelirendszer-üzemeltetők tényleges szétválasztásához. 2007. március 8-án és 9-én tartott brüsszeli ülésén az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat az ellátási és termelési tevékenységeknek a hálózatüzemeltetéstől való tényleges elkülönítéséről.

| (12) | Tényleges szétválasztás csak úgy érhető el, ha megszűnik a vertikálisan integrált vállalkozások ösztönös törekvése a versenytársak hálózati hozzáféréssel és beruházásokkal kapcsolatos megkülönböztetésére. A belső érdekellentét feloldására és az ellátás biztonságának megvalósítására a legeredményesebb és legszilárdabb módszer egyértelműen a tulajdonjogi szétválasztás, amelynek során a hálózat tulajdonosát jelölik ki ellátási és termelési érdekektől független hálózatüzemeltetőnek. Az Európai Parlament ezért a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeni lehetőségeiről szóló, 2007. július 10-i ║ állásfoglalásában az átviteli szinten megvalósított tulajdonjogi szétválasztást nevezte az arra legalkalmasabb eszköznek, hogy az infrastrukturális beruházásokat megkülönböztetéstől mentesen ösztönözzék, az új belépőknek tisztességes hálózati hozzáférést biztosítsanak és a piacot átláthatóvá tegyék. A tagállamoktól ezért meg kell követelni annak előírását, hogy ugyanazon személy vagy személyek ne legyenek jogosultak egy termelési vagy ellátási vállalkozás feletti irányítás gyakorlására – ideértve például a beruházáshoz hasonló stratégiai fontosságú döntésekre vonatkozó kisebbségi vétójogot –, és ezzel egy időben érdekeltség fenntartására egy átvitelirendszer-üzemeltetőben vagy átviteli rendszerben vagy felette bármely jog gyakorlására. Fordított viszonylatban is, az átvitelirendszer-üzemeltető feletti irányításnak eleve ki kell zárnia az ellátási vállalkozásban fenntartott érdekeltség vagy a felette történő joggyakorlás lehetőségét. |
| --- | --- |

(12)

Tényleges szétválasztás csak úgy érhető el, ha megszűnik a vertikálisan integrált vállalkozások ösztönös törekvése a versenytársak hálózati hozzáféréssel és beruházásokkal kapcsolatos megkülönböztetésére. A belső érdekellentét feloldására és az ellátás biztonságának megvalósítására a legeredményesebb és legszilárdabb módszer egyértelműen a tulajdonjogi szétválasztás, amelynek során a hálózat tulajdonosát jelölik ki ellátási és termelési érdekektől független hálózatüzemeltetőnek. Az Európai Parlament ezért a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeni lehetőségeiről szóló, 2007. július 10-i ║ állásfoglalásában az átviteli szinten megvalósított tulajdonjogi szétválasztást nevezte az arra legalkalmasabb eszköznek, hogy az infrastrukturális beruházásokat megkülönböztetéstől mentesen ösztönözzék, az új belépőknek tisztességes hálózati hozzáférést biztosítsanak és a piacot átláthatóvá tegyék. A tagállamoktól ezért meg kell követelni annak előírását, hogy ugyanazon személy vagy személyek ne legyenek jogosultak egy termelési vagy ellátási vállalkozás feletti irányítás gyakorlására – ideértve például a beruházáshoz hasonló stratégiai fontosságú döntésekre vonatkozó kisebbségi vétójogot –, és ezzel egy időben érdekeltség fenntartására egy átvitelirendszer-üzemeltetőben vagy átviteli rendszerben vagy felette bármely jog gyakorlására. Fordított viszonylatban is, az átvitelirendszer-üzemeltető feletti irányításnak eleve ki kell zárnia az ellátási vállalkozásban fenntartott érdekeltség vagy a felette történő joggyakorlás lehetőségét.

| (13) | A szétválasztás tekintetében bármely jövőbeni rendszernek hatékonyan meg kell szüntetnie az esetleges érdekkonfliktusokat a villamosenergia-termelők és az átvitelirendszer-üzemeltetők között, és nem szabad olyan terhes és nehézkes szabályozási rendszert létrehoznia a nemzeti szabályozó hatóságok számára, amelynek megvalósítása bonyolult vagy költséges lenne. |
| --- | --- |

(13)

A szétválasztás tekintetében bármely jövőbeni rendszernek hatékonyan meg kell szüntetnie az esetleges érdekkonfliktusokat a villamosenergia-termelők és az átvitelirendszer-üzemeltetők között, és nem szabad olyan terhes és nehézkes szabályozási rendszert létrehoznia a nemzeti szabályozó hatóságok számára, amelynek megvalósítása bonyolult vagy költséges lenne.

| (14) | Mivel a tulajdonjogi szétválasztáshoz egyes esetekben a vállalkozások szerkezetátalakítása szükséges, a vonatkozó rendelkezések alkalmazására többletidőt kell engedélyezni a tagállamok részére. A villamosenergia- és a gázszektor közötti vertikális kapcsolatok miatt a szétválasztási rendelkezéseket mind a két szektorban alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(14)

Mivel a tulajdonjogi szétválasztáshoz egyes esetekben a vállalkozások szerkezetátalakítása szükséges, a vonatkozó rendelkezések alkalmazására többletidőt kell engedélyezni a tagállamok részére. A villamosenergia- és a gázszektor közötti vertikális kapcsolatok miatt a szétválasztási rendelkezéseket mind a két szektorban alkalmazni kell.

| (15) | A hálózatüzemeltetés ellátási és termelési érdekektől való teljes függetlenségének biztosítása, valamint a bizalmas információk átadásának megakadályozása érdekében ugyanazon személy nem lehet tag átvitelirendszer-üzemeltető és termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás ügyvezető testületében is. Ugyanezen okból ugyanazon személy nem lehet jogosult átvitelirendszer-üzemeltető ügyvezető testülete tagjainak kinevezésére is és ellátási vállalkozásban való részesedés fenntartására is. ▐ |
| --- | --- |

(15)

A hálózatüzemeltetés ellátási és termelési érdekektől való teljes függetlenségének biztosítása, valamint a bizalmas információk átadásának megakadályozása érdekében ugyanazon személy nem lehet tag átvitelirendszer-üzemeltető és termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás ügyvezető testületében is. Ugyanezen okból ugyanazon személy nem lehet jogosult átvitelirendszer-üzemeltető ügyvezető testülete tagjainak kinevezésére is és ellátási vállalkozásban való részesedés fenntartására is. ▐

| (16) | Ezért, amennyiben egy átviteli rendszert tulajdonló vállalkozás egy vertikálisan integrált vállalkozás része, a tagállamoknak lehetőséget kell adni a tulajdonjogi szétválasztás, valamint – eltérésként – az ellátási és termelési érdekektől független rendszerüzemeltetők létrehozása közötti választásra. A független rendszerüzemeltetői megoldás teljes körű eredményességét meghatározott kiegészítő szabályokkal kell biztosítani. A vertikálisan integrált vállalkozások részvényeseinek teljes körű érdekvédelme céljából a tagállamok választására kell bízni, hogy a tulajdonjogi szétválasztást közvetlen elidegenítéssel vagy az integrált vállalkozás részvényeinek a hálózati vállalkozás részvényeire és a fennmaradó ellátási és termelési társaság részvényeire való bontással valósítják-e meg, feltéve hogy teljesülnek a tulajdonjogi szétválasztásból eredő követelmények. |
| --- | --- |

(16)

Ezért, amennyiben egy átviteli rendszert tulajdonló vállalkozás egy vertikálisan integrált vállalkozás része, a tagállamoknak lehetőséget kell adni a tulajdonjogi szétválasztás, valamint – eltérésként – az ellátási és termelési érdekektől független rendszerüzemeltetők létrehozása közötti választásra. A független rendszerüzemeltetői megoldás teljes körű eredményességét meghatározott kiegészítő szabályokkal kell biztosítani. A vertikálisan integrált vállalkozások részvényeseinek teljes körű érdekvédelme céljából a tagállamok választására kell bízni, hogy a tulajdonjogi szétválasztást közvetlen elidegenítéssel vagy az integrált vállalkozás részvényeinek a hálózati vállalkozás részvényeire és a fennmaradó ellátási és termelési társaság részvényeire való bontással valósítják-e meg, feltéve hogy teljesülnek a tulajdonjogi szétválasztásból eredő követelmények.

| (17) | A tényleges szétválasztás végrehajtása során be kell tartani a a köz- és a magánszektor közötti megkülönböztetés tilalmának elvét. E célból ugyanazon személy – sem magában, sem mással közösen – nem gyakorolhat befolyást egyrészt átvitelirendszer-üzemeltetők, másrészt ellátó vállalkozások testületeinek összetételére, szavazására vagy döntésére. Ha az adott tagállam bizonyítani tudja e követelmény betartását, úgy két különálló állami szerv ellenőrizheti egyfelől a termelési és ellátási tevékenységeket, másfelől az átviteli tevékenységeket. |
| --- | --- |

(17)

A tényleges szétválasztás végrehajtása során be kell tartani a a köz- és a magánszektor közötti megkülönböztetés tilalmának elvét. E célból ugyanazon személy – sem magában, sem mással közösen – nem gyakorolhat befolyást egyrészt átvitelirendszer-üzemeltetők, másrészt ellátó vállalkozások testületeinek összetételére, szavazására vagy döntésére. Ha az adott tagállam bizonyítani tudja e követelmény betartását, úgy két különálló állami szerv ellenőrizheti egyfelől a termelési és ellátási tevékenységeket, másfelől az átviteli tevékenységeket.

| (18) | A hálózatok és az ellátási tevékenységek teljes elkülönítését a Közösség egészében meg kell valósítani annak érdekében, hogy a közösségi hálózatüzemeltetők vagy kapcsolt vállalkozásaik egyik tagállamban se végezhessenek ellátási vagy termelési tevékenységet. Ez az Európai Unióban letelepedett és harmadik országbeli ║ vállalkozásokra egyaránt alkalmazandó. A hálózatok és az ellátási tevékenységeknek a Közösség egészében való elkülönítésének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságokat fel kell jogosítani arra, hogy megtagadják a szétválasztási szabályokat be nem tartó átvitelirendszer-üzemeltetők tanúsítását. A Közösség egészében való következetes alkalmazás biztosítása és a Közösség nemzetközi kötelezettségeinek betartása érdekében
  a .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség („az Ügynökség”)
  számára jogot kell adni a szabályozó hatóságok tanúsításról hozott határozatainak felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(18)

A hálózatok és az ellátási tevékenységek teljes elkülönítését a Közösség egészében meg kell valósítani annak érdekében, hogy a közösségi hálózatüzemeltetők vagy kapcsolt vállalkozásaik egyik tagállamban se végezhessenek ellátási vagy termelési tevékenységet. Ez az Európai Unióban letelepedett és harmadik országbeli ║ vállalkozásokra egyaránt alkalmazandó. A hálózatok és az ellátási tevékenységeknek a Közösség egészében való elkülönítésének biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságokat fel kell jogosítani arra, hogy megtagadják a szétválasztási szabályokat be nem tartó átvitelirendszer-üzemeltetők tanúsítását. A Közösség egészében való következetes alkalmazás biztosítása és a Közösség nemzetközi kötelezettségeinek betartása érdekében
  a .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség („az Ügynökség”)
  számára jogot kell adni a szabályozó hatóságok tanúsításról hozott határozatainak felülvizsgálatára.

| (19) | Az energiaellátás védelme a közbiztonság alapvető eleme, ezért elválaszthatatlanul kötődik az Európai Unió villamosenergia-piacának hatékony működéséhez
  és a piac földrajzi elszigeteltségének felszámolásához
  . A villamos energia csak hálózaton keresztül juthat el az uniós polgárokhoz. A működő villamosenergia-piacok, főként a hálózatok és a villamosenergia-ellátáshoz kapcsolódó egyéb eszközök, elengedhetetlenek a közbiztonság, a gazdaság versenyképessége és az Unió polgárainak jóléte szempontjából. A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, a Közösség úgy ítéli meg, hogy a villamosenergia-átviteli rendszerek ágazata igen fontos a Közösség számára és ezért a harmadik országok befolyására tekintettel kiegészítő biztosítékokra van szükség a közösségi közrendet és közbiztonságot, valamint az Unió polgárainak jólétét fenyegető jelenségek elkerülése céljából. Ezek az intézkedések a tényleges szétválasztás szabályainak való megfelelés érdekében is szükségesek. |
| --- | --- |

(19)

Az energiaellátás védelme a közbiztonság alapvető eleme, ezért elválaszthatatlanul kötődik az Európai Unió villamosenergia-piacának hatékony működéséhez
  és a piac földrajzi elszigeteltségének felszámolásához
  . A villamos energia csak hálózaton keresztül juthat el az uniós polgárokhoz. A működő villamosenergia-piacok, főként a hálózatok és a villamosenergia-ellátáshoz kapcsolódó egyéb eszközök, elengedhetetlenek a közbiztonság, a gazdaság versenyképessége és az Unió polgárainak jóléte szempontjából. A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, a Közösség úgy ítéli meg, hogy a villamosenergia-átviteli rendszerek ágazata igen fontos a Közösség számára és ezért a harmadik országok befolyására tekintettel kiegészítő biztosítékokra van szükség a közösségi közrendet és közbiztonságot, valamint az Unió polgárainak jólétét fenyegető jelenségek elkerülése céljából. Ezek az intézkedések a tényleges szétválasztás szabályainak való megfelelés érdekében is szükségesek.

| (20) | Az elosztási hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés meghatározza a fogyasztókhoz való lakossági szintű hozzáférést. A harmadik felek hozzáférésére és beruházásaira vonatkozó megkülönböztetés lehetősége az elosztási szinten nem annyira jelentős, mint átviteli szinten, mivel elosztási szinten a szűk keresztmetszetek és a termelési érdekek általában kisebb hatásúak, mint átviteli szinten. Sőt, az elosztórendszer-üzemeltetők funkcionális szétválasztása az 54/2003/EK irányelvvel összhangban csak 2007. július 1-től vált kötelezővé, így a belső piacra gyakorolt hatásait még értékelni kell. A hatályos jogi és funkcionális szétválasztási szabályok egyértelműbb megfogalmazás, helyes végrehajtás és szoros felügyelet mellett elvezethetnek a tényleges szétválasztás megvalósításához. A lakossági piaci egyenlő feltételek megteremtése érdekében az elosztórendszer-üzemeltetők tevékenységét úgy kell felügyelni, hogy azok vertikális integráció révén ne juthassanak piaci versenyelőnyhöz, különös tekintettel a belső és külső háztartási fogyasztókra. |
| --- | --- |

(20)

Az elosztási hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés meghatározza a fogyasztókhoz való lakossági szintű hozzáférést. A harmadik felek hozzáférésére és beruházásaira vonatkozó megkülönböztetés lehetősége az elosztási szinten nem annyira jelentős, mint átviteli szinten, mivel elosztási szinten a szűk keresztmetszetek és a termelési érdekek általában kisebb hatásúak, mint átviteli szinten. Sőt, az elosztórendszer-üzemeltetők funkcionális szétválasztása az 54/2003/EK irányelvvel összhangban csak 2007. július 1-től vált kötelezővé, így a belső piacra gyakorolt hatásait még értékelni kell. A hatályos jogi és funkcionális szétválasztási szabályok egyértelműbb megfogalmazás, helyes végrehajtás és szoros felügyelet mellett elvezethetnek a tényleges szétválasztás megvalósításához. A lakossági piaci egyenlő feltételek megteremtése érdekében az elosztórendszer-üzemeltetők tevékenységét úgy kell felügyelni, hogy azok vertikális integráció révén ne juthassanak piaci versenyelőnyhöz, különös tekintettel a belső és külső háztartási fogyasztókra.

| (21) | A verseny előmozdítása érdekében a villamos energia belső piacán a nem háztartási fogyasztók számára lehetővé kell tenni az ellátó megválasztását, valamint hogy villamosenergia-szükségleteik fedezésére több ellátóval is szerződést kössenek. Az ilyen fogyasztókat meg kell védeni a szerződések kizárólagosságot biztosító záradékaival szemben, amelyek kizárják a versenyképes és/vagy kiegészítő ajánlatokat. |
| --- | --- |

(21)

A verseny előmozdítása érdekében a villamos energia belső piacán a nem háztartási fogyasztók számára lehetővé kell tenni az ellátó megválasztását, valamint hogy villamosenergia-szükségleteik fedezésére több ellátóval is szerződést kössenek. Az ilyen fogyasztókat meg kell védeni a szerződések kizárólagosságot biztosító záradékaival szemben, amelyek kizárják a versenyképes és/vagy kiegészítő ajánlatokat.

| (22) | A 2003/54/EK irányelv a tagállamok számára előírta, hogy hozzanak létre különös hatáskörű szabályozó hatóságokat. A gyakorlat azonban azt mutatta, hogy az eredményes szabályozást gyakran hátráltatja a szabályozó hatóságok függése a kormányzattól, valamint a kellő hatáskör és a mérlegelési jog hiánya. Az Európai Tanács ezért a fent említett ülésén felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörének további harmonizációjáról és függetlenségének növeléséről. |
| --- | --- |

(22)

A 2003/54/EK irányelv a tagállamok számára előírta, hogy hozzanak létre különös hatáskörű szabályozó hatóságokat. A gyakorlat azonban azt mutatta, hogy az eredményes szabályozást gyakran hátráltatja a szabályozó hatóságok függése a kormányzattól, valamint a kellő hatáskör és a mérlegelési jog hiánya. Az Európai Tanács ezért a fent említett ülésén felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogalkotási javaslatokat a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörének további harmonizációjáról és függetlenségének növeléséről.

| (23) | Bármilyen, a nemzeti szabályozó hatóságok hatásköre tekintetében végzett harmonizációnak tartalmaznia kell energiatársaságoknak adható ösztönzőket és a rájuk kiszabható szankciókat. Az Ügynökségnek megfelelő hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy vezető szerepet játszhasson annak biztosításában, hogy az ösztönzők és a szankciók valamennyi tagállamban hasonlóak legyenek, és iránymutatást adhasson az ilyen intézkedésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(23)

Bármilyen, a nemzeti szabályozó hatóságok hatásköre tekintetében végzett harmonizációnak tartalmaznia kell energiatársaságoknak adható ösztönzőket és a rájuk kiszabható szankciókat. Az Ügynökségnek megfelelő hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy vezető szerepet játszhasson annak biztosításában, hogy az ösztönzők és a szankciók valamennyi tagállamban hasonlóak legyenek, és iránymutatást adhasson az ilyen intézkedésekre vonatkozóan.

| (24) | A belső piac megfelelő működése céljából a nemzeti szabályozó hatóságoknak képesnek kell lenniük a döntéshozatalra minden lényeges szabályozási kérdésben, továbbá függetlennek kell lenniük minden más köz- vagy magánérdektől. |
| --- | --- |

(24)

A belső piac megfelelő működése céljából a nemzeti szabályozó hatóságoknak képesnek kell lenniük a döntéshozatalra minden lényeges szabályozási kérdésben, továbbá függetlennek kell lenniük minden más köz- vagy magánérdektől.

| (25) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a villamosenergia-ipari vállalkozásokat kötelező határozatok kibocsátására, valamint a kötelezettségeiket nem teljesítő villamosenergia-ipari vállalkozásokkal szembeni eredményes, célszerű és elrettentő szankciók kiszabására. Hatáskört kell adni számukra a tekintetben is, hogy a versenyszabályok alkalmazásától függetlenül a piac megfelelő működése szempontjából szükséges, a tényleges
  verseny ösztönzésén keresztül a fogyasztók számára előnyöket biztosító
  minden célszerű intézkedést meghozhassanak; valamint hogy a piacnyitáshoz alkalmazkodva biztosíthassák az egyetemes és közszolgáltatások magas színvonalát, a védelemre szoruló fogyasztók védelmét, továbbá a fogyasztóvédelmi intézkedések teljes körű eredményességét. E rendelkezések nem sérthetik sem a Bizottságnak a versenyszabályok alkalmazására vonatkozó hatáskörét – beleértve a közösségi szintű összefonódások vizsgálatát –, sem a belső piacra vonatkozó szabályokat, például a tőke szabad mozgását. |
| --- | --- |

(25)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a villamosenergia-ipari vállalkozásokat kötelező határozatok kibocsátására, valamint a kötelezettségeiket nem teljesítő villamosenergia-ipari vállalkozásokkal szembeni eredményes, célszerű és elrettentő szankciók kiszabására. Hatáskört kell adni számukra a tekintetben is, hogy a versenyszabályok alkalmazásától függetlenül a piac megfelelő működése szempontjából szükséges, a tényleges
  verseny ösztönzésén keresztül a fogyasztók számára előnyöket biztosító
  minden célszerű intézkedést meghozhassanak; valamint hogy a piacnyitáshoz alkalmazkodva biztosíthassák az egyetemes és közszolgáltatások magas színvonalát, a védelemre szoruló fogyasztók védelmét, továbbá a fogyasztóvédelmi intézkedések teljes körű eredményességét. E rendelkezések nem sérthetik sem a Bizottságnak a versenyszabályok alkalmazására vonatkozó hatáskörét – beleértve a közösségi szintű összefonódások vizsgálatát –, sem a belső piacra vonatkozó szabályokat, például a tőke szabad mozgását.

| (26) | A villamos energia belső piaca a likviditás és az átláthatóság hiányától szenved, ami gátolja az erőforrások hatékony elosztását, a kockázatok fedezését és a piacra lépést. Növelni kell a piac iránti bizalmat, a piaci likviditást és a piaci szereplők számát. ▐ |
| --- | --- |

(26)

A villamos energia belső piaca a likviditás és az átláthatóság hiányától szenved, ami gátolja az erőforrások hatékony elosztását, a kockázatok fedezését és a piacra lépést. Növelni kell a piac iránti bizalmat, a piaci likviditást és a piaci szereplők számát. ▐

| (27) | Az energiaügyi és a pénzügypiaci szabályozó hatóságoknak együtt kell működniük, hogy egymás számára lehetővé tegyék a szóban forgó piacok áttekintését. Megfelelő hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy az energiatársaságoktól adott információkat megszerezzenek, vizsgálatokat végezzenek, vitarendezést folytassanak, és hatékony szankciókat szabjanak ki. |
| --- | --- |

(27)

Az energiaügyi és a pénzügypiaci szabályozó hatóságoknak együtt kell működniük, hogy egymás számára lehetővé tegyék a szóban forgó piacok áttekintését. Megfelelő hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy az energiatársaságoktól adott információkat megszerezzenek, vizsgálatokat végezzenek, vitarendezést folytassanak, és hatékony szankciókat szabjanak ki.

| (28) | Mielőtt a Bizottság elfogadná a nyilvántartási követelményeket részletező iránymutatásokat, az azok tartalmával kapcsolatban folytatott kutatások és a Bizottság tanácsokkal való ellátása céljából az ║ Ügynökségnek és az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságának (CESR) együtt kell működnie. Az ügynökségnek és a CESR-nek a célból is együtt kell működnie, hogy további kutatásokat folytassanak és további tanácsokat adjanak a tekintetben, hogy a villamosenergia-ellátási szerződésekre és a villamosenergia-derivatívákra vonatkozó ügyleteket alá kell-e vetni kereskedés előtti és/vagy utáni átláthatósági követelményeknek, és ha igen, mi legyen azok tartalma. |
| --- | --- |

(28)

Mielőtt a Bizottság elfogadná a nyilvántartási követelményeket részletező iránymutatásokat, az azok tartalmával kapcsolatban folytatott kutatások és a Bizottság tanácsokkal való ellátása céljából az ║ Ügynökségnek és az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottságának (CESR) együtt kell működnie. Az ügynökségnek és a CESR-nek a célból is együtt kell működnie, hogy további kutatásokat folytassanak és további tanácsokat adjanak a tekintetben, hogy a villamosenergia-ellátási szerződésekre és a villamosenergia-derivatívákra vonatkozó ügyleteket alá kell-e vetni kereskedés előtti és/vagy utáni átláthatósági követelményeknek, és ha igen, mi legyen azok tartalma.

| (29) | Annak megelőzése érdekében, hogy a jelenleg erőfölényben lévő szolgáltatók korlátozzák a piac megnyitását, fontos lehetővé tenni új üzleti modellek – például az egyidejűleg több szolgáltatóval való szerződéskötés lehetősége – kifejlesztését. |
| --- | --- |

(29)

Annak megelőzése érdekében, hogy a jelenleg erőfölényben lévő szolgáltatók korlátozzák a piac megnyitását, fontos lehetővé tenni új üzleti modellek – például az egyidejűleg több szolgáltatóval való szerződéskötés lehetősége – kifejlesztését.

| (30) | Az univerzális és
  közszolgáltatási kötelezettségeket és a belőlük eredő közös minimális normákat tovább kell szilárdítani, hogy minden fogyasztó –
  különösen a védelemre szorulók –
  biztosan részesüljön a verseny előnyeiből
  és a méltányosabb árakból
  . A
  közszolgáltatási kötelezettségeket nemzeti alapon kell meghatározni, a nemzeti körülmények figyelembe vételével. A tagállamoknak ugyanakkor be kell tartaniuk a közösségi jogot és a közös minimumkövetelményeket. Az uniós polgárok és a kis- és középvállalkozások (kkv) számára közszolgáltatási garanciákat kell nyújtani, különösen az ellátás biztonsága és az ésszerű tarifák tekintetében.
  Az ügyfelek ellátásában alapvető fontosságú
  az objektív és átlátható
  fogyasztási adatokhoz való hozzáférés; a fogyasztóknak biztosítani kell
  a fogyasztási
  adataikhoz
  , a kapcsolódó árakhoz és szolgáltatási költségekhez
  való hozzáférést annak érdekében, hogy felkérhessék a versengő vállalkozásokat az
  ezen adatokon
  alapuló ajánlattételre. A fogyasztóknak jogot kell biztosítani arra, hogy kellően tájékozódhassanak energiafogyasztásukról
  , az előlegfizetéseknek pedig megfelelőnek kell lennie és a valós villamosenergia-fogyasztást kell tükröznie. A fogyasztóknak az
  energiaköltségekről
  legalább negyedévente, egységes kritériumok alapján nyújtott
  tájékoztatás energia megtakarításra ösztönöz, mivel az ügyfelek általa közvetlen visszacsatolást kapnak az energiahatékonysági beruházások hatásairól és a fogyasztási magatartás változásáról. |
| --- | --- |

(30)

Az univerzális és
  közszolgáltatási kötelezettségeket és a belőlük eredő közös minimális normákat tovább kell szilárdítani, hogy minden fogyasztó –
  különösen a védelemre szorulók –
  biztosan részesüljön a verseny előnyeiből
  és a méltányosabb árakból
  . A
  közszolgáltatási kötelezettségeket nemzeti alapon kell meghatározni, a nemzeti körülmények figyelembe vételével. A tagállamoknak ugyanakkor be kell tartaniuk a közösségi jogot és a közös minimumkövetelményeket. Az uniós polgárok és a kis- és középvállalkozások (kkv) számára közszolgáltatási garanciákat kell nyújtani, különösen az ellátás biztonsága és az ésszerű tarifák tekintetében.
  Az ügyfelek ellátásában alapvető fontosságú
  az objektív és átlátható
  fogyasztási adatokhoz való hozzáférés; a fogyasztóknak biztosítani kell
  a fogyasztási
  adataikhoz
  , a kapcsolódó árakhoz és szolgáltatási költségekhez
  való hozzáférést annak érdekében, hogy felkérhessék a versengő vállalkozásokat az
  ezen adatokon
  alapuló ajánlattételre. A fogyasztóknak jogot kell biztosítani arra, hogy kellően tájékozódhassanak energiafogyasztásukról
  , az előlegfizetéseknek pedig megfelelőnek kell lennie és a valós villamosenergia-fogyasztást kell tükröznie. A fogyasztóknak az
  energiaköltségekről
  legalább negyedévente, egységes kritériumok alapján nyújtott
  tájékoztatás energia megtakarításra ösztönöz, mivel az ügyfelek általa közvetlen visszacsatolást kapnak az energiahatékonysági beruházások hatásairól és a fogyasztási magatartás változásáról.

| (31) | Ezen irányelv középpontjában a fogyasztói érdekeknek kell állniuk. A fogyasztók már meglévő jogait erősíteni és garantálni kell, és e jogoknak nagyobb átláthatóságot és képviseletet kell biztosítaniuk. A fogyasztóvédelemnek biztosítania kell, hogy valamennyi fogyasztó élvezze a versenyen alapuló piac előnyeit. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a fogyasztók jogait azáltal kell érvényre juttatniuk, hogy ösztönzőket dolgoznak ki, és szankciókat alkalmaznak azon vállalatokkal szemben, amelyek nem teljesítik a fogyasztóvédelmi előírásokat és a versenyszabályokat. |
| --- | --- |

(31)

Ezen irányelv középpontjában a fogyasztói érdekeknek kell állniuk. A fogyasztók már meglévő jogait erősíteni és garantálni kell, és e jogoknak nagyobb átláthatóságot és képviseletet kell biztosítaniuk. A fogyasztóvédelemnek biztosítania kell, hogy valamennyi fogyasztó élvezze a versenyen alapuló piac előnyeit. A nemzeti szabályozó hatóságoknak a fogyasztók jogait azáltal kell érvényre juttatniuk, hogy ösztönzőket dolgoznak ki, és szankciókat alkalmaznak azon vállalatokkal szemben, amelyek nem teljesítik a fogyasztóvédelmi előírásokat és a versenyszabályokat.

| (32) | A fogyasztóknak világos és érthető információkkal kell rendelkezniük az energiaágazattal kapcsolatos jogaikról. „Az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája felé” című, 2007. július 5-i bizottsági közlemény után a Bizottságnak az érintettekkel – ideértve a nemzeti szabályozó hatóságokat, a fogyasztói szervezeteket és a szociális partnereket – folytatott konzultációt követően közérthető, felhasználóbarát chartát kell kidolgoznia, amelyben szerepelnek a már létező közösségi jogszabályokban – ideértve a jelen irányelvet is – az energiafogyasztók számára biztosított jogok. Az energiaszolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi fogyasztóhoz eljusson a charta egy példánya, és hogy a charta a nyilvánosság számára is hozzáférhető legyen. |
| --- | --- |

(32)

A fogyasztóknak világos és érthető információkkal kell rendelkezniük az energiaágazattal kapcsolatos jogaikról. „Az Energiafogyasztók Jogainak Európai Chartája felé” című, 2007. július 5-i bizottsági közlemény után a Bizottságnak az érintettekkel – ideértve a nemzeti szabályozó hatóságokat, a fogyasztói szervezeteket és a szociális partnereket – folytatott konzultációt követően közérthető, felhasználóbarát chartát kell kidolgoznia, amelyben szerepelnek a már létező közösségi jogszabályokban – ideértve a jelen irányelvet is – az energiafogyasztók számára biztosított jogok. Az energiaszolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi fogyasztóhoz eljusson a charta egy példánya, és hogy a charta a nyilvánosság számára is hozzáférhető legyen.

| (33) | Az energiaszegénység egyre növekvő probléma az Európai Unióban. A tagállamoknak ezért nemzeti intézkedési terveket kell kidolgozniuk az e problémával szembeni küzdelem érdekében, és biztosítaniuk kell a szükséges energiaellátást a védelemre szoruló fogyasztók számára. Ennek során integrált megközelítésre van szükség, és az intézkedéseknek ki kell terjedniük a szociális politikára, az árpolitikára, illetve a háztartások energiahatékonyságának javítására. Ezen irányelvnek legalább az árképzési modellek tekintetében meg kell engednie a védelemre szoruló fogyasztók kedvezményezését célzó nemzeti szintű politikákat. |
| --- | --- |

(33)

Az energiaszegénység egyre növekvő probléma az Európai Unióban. A tagállamoknak ezért nemzeti intézkedési terveket kell kidolgozniuk az e problémával szembeni küzdelem érdekében, és biztosítaniuk kell a szükséges energiaellátást a védelemre szoruló fogyasztók számára. Ennek során integrált megközelítésre van szükség, és az intézkedéseknek ki kell terjedniük a szociális politikára, az árpolitikára, illetve a háztartások energiahatékonyságának javítására. Ezen irányelvnek legalább az árképzési modellek tekintetében meg kell engednie a védelemre szoruló fogyasztók kedvezményezését célzó nemzeti szintű politikákat.

| (34) | A hatékony és mindenki számára hozzáférhető jogorvoslati lehetőségek biztosítják az erősebb fogyasztóvédelmet. A tagállamoknak a jogviták gyors és hatékony rendezését biztosító eljárásokat kell bevezetniük. |
| --- | --- |

(34)

A hatékony és mindenki számára hozzáférhető jogorvoslati lehetőségek biztosítják az erősebb fogyasztóvédelmet. A tagállamoknak a jogviták gyors és hatékony rendezését biztosító eljárásokat kell bevezetniük.

| (35) | A piaci áraknak megfelelő ösztönzőket kell biztosítaniuk a hálózat fejlesztésére és új energiatermelési lehetőségekbe való beruházásra. |
| --- | --- |

(35)

A piaci áraknak megfelelő ösztönzőket kell biztosítaniuk a hálózat fejlesztésére és új energiatermelési lehetőségekbe való beruházásra.

| (36) | A tagállamoknak alapvető jelentőséget kell tulajdonítaniuk annak, hogy a különböző ellátók számára méltányos versenyt és a piachoz való könnyű hozzáférést biztosítsanak, illetve kapacitást biztosítsanak a villamos energia új termelésére, azért, hogy a fogyasztók teljes mértékben kihasználhassák a villamos energia liberalizált piacában rejlő lehetőséget. A tagállamok ugyanakkor felelősek nemzeti cselekvési terveik és szociális politikáik kidolgozásáért. |
| --- | --- |

(36)

A tagállamoknak alapvető jelentőséget kell tulajdonítaniuk annak, hogy a különböző ellátók számára méltányos versenyt és a piachoz való könnyű hozzáférést biztosítsanak, illetve kapacitást biztosítsanak a villamos energia új termelésére, azért, hogy a fogyasztók teljes mértékben kihasználhassák a villamos energia liberalizált piacában rejlő lehetőséget. A tagállamok ugyanakkor felelősek nemzeti cselekvési terveik és szociális politikáik kidolgozásáért.

| (37) | A villamos energia belső piacának kialakítása céljából a regionális energiapiacok jelenthetik az első lépést.
  A tagállamoknak
  ezért közösségi, de lehetőség szerint regionális szinten is
  nemzeti piacaik integrációjára, valamint a hálózatüzemeltetők közösségi és
  nemzeti
  szintű együttműködésére kell törekedniük.
  A regionális integrációs kezdeményezések alapvető közbenső lépést jelentenek az energiapiacok közösségiintegrációjának elérésében, ami továbbra is a végső cél. A regionális szint hozzájárul az integrációs folyamat felgyorsításához, mivel lehetővé teszi az érintett szereplők – különösen a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és az átvitelirendszer-üzemeltetők – számára az egyedi kérdésekben való együttműködést. |
| --- | --- |

(37)

A villamos energia belső piacának kialakítása céljából a regionális energiapiacok jelenthetik az első lépést.
  A tagállamoknak
  ezért közösségi, de lehetőség szerint regionális szinten is
  nemzeti piacaik integrációjára, valamint a hálózatüzemeltetők közösségi és
  nemzeti
  szintű együttműködésére kell törekedniük.
  A regionális integrációs kezdeményezések alapvető közbenső lépést jelentenek az energiapiacok közösségiintegrációjának elérésében, ami továbbra is a végső cél. A regionális szint hozzájárul az integrációs folyamat felgyorsításához, mivel lehetővé teszi az érintett szereplők – különösen a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és az átvitelirendszer-üzemeltetők – számára az egyedi kérdésekben való együttműködést.

| (38) | Ezen irányelvnek egy valódi közösségi hálózat kifejlesztését kell célul kitűznie, ezért az Ügynökség feladatai közé kell tartozniuk a határkeresztező rendszer-összeköttetésekkel és a regionális piacokkal kapcsolatos szabályozási kérdéseknek. |
| --- | --- |

(38)

Ezen irányelvnek egy valódi közösségi hálózat kifejlesztését kell célul kitűznie, ezért az Ügynökség feladatai közé kell tartozniuk a határkeresztező rendszer-összeköttetésekkel és a regionális piacokkal kapcsolatos szabályozási kérdéseknek.

| (39) | Bizottságnak az érintettekkel – különösen az átvitelirendszer-üzemeltetőkkel és az ügynökséggel – együttműködésben fel kell mérnie a közösségi átvitelirendszer-üzemeltető létrehozásának megvalósíthatóságát, és elemeznie kell ennek költségeit, továbbá az ezzel járó előnyöket a piaci integráció, illetve az átvitelirendszer-hálózat hatékony és biztonságos működése szempontjából. |
| --- | --- |

(39)

Bizottságnak az érintettekkel – különösen az átvitelirendszer-üzemeltetőkkel és az ügynökséggel – együttműködésben fel kell mérnie a közösségi átvitelirendszer-üzemeltető létrehozásának megvalósíthatóságát, és elemeznie kell ennek költségeit, továbbá az ezzel járó előnyöket a piaci integráció, illetve az átvitelirendszer-hálózat hatékony és biztonságos működése szempontjából.

| (40) | A megfelelően működő belső piac közös szabályainak biztosításához ezen irányelvnek a közös hálózat fejlesztését és mindenki számára elérhető, széles körű energiaellátás biztosítását kell fő célul kitűznie. Ennek érdekében a torzítatlan piaci árak a legjobb ösztönzőt biztosíthatják a határkeresztező rendszer-összeköttetések kialakításához, és az új villamosenergia-termelési lehetőségekre irányuló beruházásokhoz, egyúttal hosszú távon árkonvergenciát eredményezve. |
| --- | --- |

(40)

A megfelelően működő belső piac közös szabályainak biztosításához ezen irányelvnek a közös hálózat fejlesztését és mindenki számára elérhető, széles körű energiaellátás biztosítását kell fő célul kitűznie. Ennek érdekében a torzítatlan piaci árak a legjobb ösztönzőt biztosíthatják a határkeresztező rendszer-összeköttetések kialakításához, és az új villamosenergia-termelési lehetőségekre irányuló beruházásokhoz, egyúttal hosszú távon árkonvergenciát eredményezve.

| (41) | A teljes körűen integrált európai villamosenergia-hálózat kiépítésének első lépését a jobb regionális együttműködésnek kell jelentenie, amely végső soron a jelenleg az Európai Unióban létező villamosenergia-szigeteket is egyesíti. |
| --- | --- |

(41)

A teljes körűen integrált európai villamosenergia-hálózat kiépítésének első lépését a jobb regionális együttműködésnek kell jelentenie, amely végső soron a jelenleg az Európai Unióban létező villamosenergia-szigeteket is egyesíti.

| (42) | A szabályozó hatóságoknak abból a célból is tájékoztatniuk kell a piacot, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára az európai villamosenergia-piaccal és annak rövid, közép- és hosszú távú fejlődésével kapcsolatos megfigyelő és felügyeleti szerep betöltését, többek között a termelőkapacitást, a villamosenergia-termelés különböző lehetőségeit, az átviteli és elosztási infrastruktúrákat, a
  szolgáltatás és ellátás minőségét, a
  határokon átnyúló kereskedelmet, a
  hálózati túlterhelés kezelését, a
  beruházásokat, a nagykereskedelmi és fogyasztói árakat, a piaci likviditást, valamint a környezetvédelem és a hatékonyság javítását illetően. |
| --- | --- |

(42)

A szabályozó hatóságoknak abból a célból is tájékoztatniuk kell a piacot, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára az európai villamosenergia-piaccal és annak rövid, közép- és hosszú távú fejlődésével kapcsolatos megfigyelő és felügyeleti szerep betöltését, többek között a termelőkapacitást, a villamosenergia-termelés különböző lehetőségeit, az átviteli és elosztási infrastruktúrákat, a
  szolgáltatás és ellátás minőségét, a
  határokon átnyúló kereskedelmet, a
  hálózati túlterhelés kezelését, a
  beruházásokat, a nagykereskedelmi és fogyasztói árakat, a piaci likviditást, valamint a környezetvédelem és a hatékonyság javítását illetően.

| (43) | Mivel az irányelv célját, nevezetesen egy teljes mértékben működő belső villamosenergia-piac megteremtését maguk a tagállamok nem tudják a kellő mértékben megvalósítani; és ezért – tekintve az intézkedés mértékét és hatásait – azt közösségi szinten jobban megvalósítható; a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ║ ez az irányelv nem lépi túl az említett cél megvalósításához szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(43)

Mivel az irányelv célját, nevezetesen egy teljes mértékben működő belső villamosenergia-piac megteremtését maguk a tagállamok nem tudják a kellő mértékben megvalósítani; és ezért – tekintve az intézkedés mértékét és hatásait – azt közösségi szinten jobban megvalósítható; a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ║ ez az irányelv nem lépi túl az említett cél megvalósításához szükséges mértéket.

| (44) | A villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2003. június 26-i 1228/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) lehetővé teszi, hogy a Bizottság iránymutatásokat fogadjon el a szükséges fokú harmonizáció elérése céljából. Ezek az iránymutatások, amelyek tehát kötelező végrehajtási intézkedések, olyan hasznos eszközök, amelyeket szükség esetén gyorsan módosítani lehet.
  ▐ |
| --- | --- |

(44)

A villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2003. június 26-i 1228/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) lehetővé teszi, hogy a Bizottság iránymutatásokat fogadjon el a szükséges fokú harmonizáció elérése céljából. Ezek az iránymutatások, amelyek tehát kötelező végrehajtási intézkedések, olyan hasznos eszközök, amelyeket szükség esetén gyorsan módosítani lehet.

▐

| (45) | A 2003/54/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(45)

A 2003/54/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2003/54/EK irányelv módosítása

A 2003/54/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „
  Ez az irányelv közös szabályokat állapít meg a villamos energia termelésére, átvitelére, elosztására, a villamosenergia-ellátásra, valamint a fogyasztóvédelmi szabályokra vonatkozóan, annak érdekében, hogy az Európai Unión belül fejlessze és integrálja a közös hálózatban összekapcsolt, versenyképes energiapiacokat. Meghatározza a villamosenergia-ágazat szervezetével és működésével, a szabad piaci hozzáféréssel, a versenytárgyalási eljárásoknál alkalmazandó feltételekkel és eljárásokkal, valamint az engedélyek kiadásával és a hálózatok működésével összefüggő szabályokat. Meghatároz továbbá egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket és az áramfogyasztók jogait, valamint egyértelművé teszi a versenyre vonatkozó kötelezettségeket.
  ” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„
  Ez az irányelv közös szabályokat állapít meg a villamos energia termelésére, átvitelére, elosztására, a villamosenergia-ellátásra, valamint a fogyasztóvédelmi szabályokra vonatkozóan, annak érdekében, hogy az Európai Unión belül fejlessze és integrálja a közös hálózatban összekapcsolt, versenyképes energiapiacokat. Meghatározza a villamosenergia-ágazat szervezetével és működésével, a szabad piaci hozzáféréssel, a versenytárgyalási eljárásoknál alkalmazandó feltételekkel és eljárásokkal, valamint az engedélyek kiadásával és a hálózatok működésével összefüggő szabályokat. Meghatároz továbbá egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket és az áramfogyasztók jogait, valamint egyértelművé teszi a versenyre vonatkozó kötelezettségeket.
  ”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:








  a) | a 12. pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  12. | „feljogosított fogyasztók”: azok a fogyasztók, akik szabadon, saját választásuk szerinti szolgáltatótól vásárolhatnak villamos energiát ezen irányelv 21. cikkének értelmében, illetve akik több szolgáltatóval párhuzamosan is szerződést köthetnek;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 12. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  12.

„feljogosított fogyasztók”: azok a fogyasztók, akik szabadon, saját választásuk szerinti szolgáltatótól vásárolhatnak villamos energiát ezen irányelv 21. cikkének értelmében, illetve akik több szolgáltatóval párhuzamosan is szerződést köthetnek;
  ”

| b) | a 21. pont a következőképpen módosul:






  „21. | „vertikálisan integrált vállalkozás” olyan villamosenergia-ipari vállalkozás vagy olyan villamosenergia-ipari vállalkozások csoportja, amelyek felett a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (összefonódás-rendelet) (7) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti irányítás gyakorlására, közvetlenül vagy közvetve, ugyanazon személy vagy személyek jogosultak és ahol a vállalkozás vagy vállalkozáscsoport az átvitel és az elosztás közül legalább az egyik feladatot, és a villamos energia termelése vagy az ellátás közül is legalább az egyik feladatot ellátja; |
| --- | --- | --- |

b)

a 21. pont a következőképpen módosul:

„21.

„vertikálisan integrált vállalkozás” olyan villamosenergia-ipari vállalkozás vagy olyan villamosenergia-ipari vállalkozások csoportja, amelyek felett a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (összefonódás-rendelet) (7) 3. cikkének (2) bekezdése szerinti irányítás gyakorlására, közvetlenül vagy közvetve, ugyanazon személy vagy személyek jogosultak és ahol a vállalkozás vagy vállalkozáscsoport az átvitel és az elosztás közül legalább az egyik feladatot, és a villamos energia termelése vagy az ellátás közül is legalább az egyik feladatot ellátja;

| c) | A szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „32. | „villamosenergia-ellátási szerződés” villamos energia ellátására vonatkozó szerződés, amely nem foglal magában villamosenergia-derivatívákat; |
| --- | --- | --- |

c)

A szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„32.

„villamosenergia-ellátási szerződés” villamos energia ellátására vonatkozó szerződés, amely nem foglal magában villamosenergia-derivatívákat;

| 33. | „villamosenergia-derivatíva” a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) I. mellékletének C.5., C.6. vagy C.7. pontja szerinti pénzügyi eszköz, amennyiben az eszköz villamos energiával kapcsolatos; |
| --- | --- |

33.

„villamosenergia-derivatíva” a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) I. mellékletének C.5., C.6. vagy C.7. pontja szerinti pénzügyi eszköz, amennyiben az eszköz villamos energiával kapcsolatos;

| 34. | „irányítás” jogok, szerződések vagy más eszközök, amelyek akár külön-külön, akár együttesen és a kapcsolódó jogi és ténybeli megfontolásokra tekintettel lehetőséget adnak egy vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlására, különösen:






  a) | a vállalkozás eszközei egészének vagy részének tulajdonjoga vagy használati joga révén; |
| --- | --- | --- |

34.

„irányítás” jogok, szerződések vagy más eszközök, amelyek akár külön-külön, akár együttesen és a kapcsolódó jogi és ténybeli megfontolásokra tekintettel lehetőséget adnak egy vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlására, különösen:

a)

a vállalkozás eszközei egészének vagy részének tulajdonjoga vagy használati joga révén;

| b) | olyan jogok vagy szerződések révén, amelyek meghatározó befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetétele, szavazása vagy döntései felett. |
| --- | --- |

b)

olyan jogok vagy szerződések révén, amelyek meghatározó befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetétele, szavazása vagy döntései felett.

| 35. | „ipari terület”: olyan villamosenergia-hálózattal rendelkező, magántulajdonban álló terület, amelynek elsődleges funkciója a térségben található ipari fogyasztók ellátása; |
| --- | --- |

35.

„ipari terület”: olyan villamosenergia-hálózattal rendelkező, magántulajdonban álló terület, amelynek elsődleges funkciója a térségben található ipari fogyasztók ellátása;

| 36. | „tisztességes és torzításmentes verseny egy nyílt piacon” azonos lehetőségek és egyenlő hozzáférés biztosítását jelenti az Unión belül valamennyi szolgáltató számára, ami a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és a .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) meghatározott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség („az Ügynökség”) feladata; |
| --- | --- |

36.

„tisztességes és torzításmentes verseny egy nyílt piacon” azonos lehetőségek és egyenlő hozzáférés biztosítását jelenti az Unión belül valamennyi szolgáltató számára, ami a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok és a .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) meghatározott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség („az Ügynökség”) feladata;

| 37. | „villamosenergia-ipari vállalkozás” az a természetes vagy jogi személy, aki/amely az alábbi funkciók közül legalább egyet ellát: villamos energia termelése, átvitele, elosztása, villamos energiával való ellátás vagy annak vásárlása; feladata az e funkciókhoz kapcsolódó kereskedelmi, műszaki és/vagy karbantartási feladatok ellátása is; nem tartoznak ide a végfogyasztók; |
| --- | --- |

37.

„villamosenergia-ipari vállalkozás” az a természetes vagy jogi személy, aki/amely az alábbi funkciók közül legalább egyet ellát: villamos energia termelése, átvitele, elosztása, villamos energiával való ellátás vagy annak vásárlása; feladata az e funkciókhoz kapcsolódó kereskedelmi, műszaki és/vagy karbantartási feladatok ellátása is; nem tartoznak ide a végfogyasztók;

| 38. | „energiaszegénység” az a helyzet, amikor egy háztartás tagja nem engedheti meg magának, hogy otthonát az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott elfogadható szinten fűtse; |
| --- | --- |

38.

„energiaszegénység” az a helyzet, amikor egy háztartás tagja nem engedheti meg magának, hogy otthonát az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott elfogadható szinten fűtse;

| 39. | „virtuális erőmű” az a villamosenergia-kibocsátási program, amelynek értelmében egy villamosenergia-termelő vállalkozás meghatározott időn keresztül köteles bizonyos mennyiségű villamos energiát érdekelt szolgáltatóknak eladni, számukra rendelkezésre bocsátani, vagy termelési kapacitásának bizonyos részéhez hozzáférést biztosítani. |
| --- | --- |

39.

„virtuális erőmű” az a villamosenergia-kibocsátási program, amelynek értelmében egy villamosenergia-termelő vállalkozás meghatározott időn keresztül köteles bizonyos mennyiségű villamos energiát érdekelt szolgáltatóknak eladni, számukra rendelkezésre bocsátani, vagy termelési kapacitásának bizonyos részéhez hozzáférést biztosítani.

| 3. | A 3. cikk a következőképpen módosul:










  a) | (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  A Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek teljes tiszteletben tartásával – különös tekintettel 86. cikkére – a tagállamok a villamos energia ágazatban működő vállalkozások számára általános gazdasági érdekből előírhatnak olyan közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyek a biztonságra, az ellátás biztonságát is beleértve, az ellátás folyamatosságára, minőségére és árára, valamint a környezetvédelemre, beleértve az energiahatékonyságot, a megújuló energiákat és az éghajlat védelmét, vonatkoznak. Ezeknek a kötelezettségeknek egyértelműnek, átláthatónak, megkülönböztetéstől mentesnek és ellenőrizhetőnek kell lenniük, és garantálniuk kell a nemzeti fogyasztókhoz való hozzáférés egyenlőségét az Európai Unió villamosenergia-ipari vállalkozásai számára. Az ellátás biztonsága, az energiahatékonysági/keresletoldali szabályozás és a környezetvédelmi és megújuló energiára vonatkozó célok teljesítése vonatkozásában – amint arra ez a bekezdés hivatkozik – a tagállamok hosszú távú tervezést vezethetnek be, figyelembe véve annak lehetőségét, hogy harmadik fél is hozzáférést kér a hálózathoz.
  ” |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

(2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  A Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek teljes tiszteletben tartásával – különös tekintettel 86. cikkére – a tagállamok a villamos energia ágazatban működő vállalkozások számára általános gazdasági érdekből előírhatnak olyan közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyek a biztonságra, az ellátás biztonságát is beleértve, az ellátás folyamatosságára, minőségére és árára, valamint a környezetvédelemre, beleértve az energiahatékonyságot, a megújuló energiákat és az éghajlat védelmét, vonatkoznak. Ezeknek a kötelezettségeknek egyértelműnek, átláthatónak, megkülönböztetéstől mentesnek és ellenőrizhetőnek kell lenniük, és garantálniuk kell a nemzeti fogyasztókhoz való hozzáférés egyenlőségét az Európai Unió villamosenergia-ipari vállalkozásai számára. Az ellátás biztonsága, az energiahatékonysági/keresletoldali szabályozás és a környezetvédelmi és megújuló energiára vonatkozó célok teljesítése vonatkozásában – amint arra ez a bekezdés hivatkozik – a tagállamok hosszú távú tervezést vezethetnek be, figyelembe véve annak lehetőségét, hogy harmadik fél is hozzáférést kér a hálózathoz.
  ”

| b) | (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlása (10) szerinti minden háztartási fogyasztó és a kisvállalkozás is (azok a vállalkozások, amelyek 50 főnél kevesebb személyt foglalkoztatnak, és éves forgalmuk vagy mérleg-főösszegük nem haladja meg a 10 millió eurót) egyetemes szolgáltatásban részesüljenek, azaz a tagállam területén belül joguk legyen meghatározott minőségű villamosenergia-ellátáshoz, költségalapú, könnyen és világosan összehasonlítható, átlátható és megkülönböztetés mentes árakon. Az ilyen fogyasztók számára biztosítani kell a választást, a méltányosságot, a képviseletet és a jogorvoslatot. A szolgáltatás minőségéért alapvetően a villamosenergia-ipari vállalkozások felelősek. Az egyetemes szolgáltatás biztosítása érdekében a tagállamok kijelölhetnek egy végső szolgáltatót. A tagállamok arra kötelezik az elosztó vállalkozásokat, hogy fogyasztóikat hálózatukra a 22c. cikkben előírt eljárásnak megfelelően meghatározott módon, feltételek mellett és tarifák alapján kapcsolják rá. Ez az irányelv nem korlátozza a tagállamokat abban, hogy a háztartási, továbbá kis- és közepes méretű fogyasztóik piaci pozícióját erősítsék azzal, hogy támogatják az e fogyasztói csoportok önkéntes képviseleti csoportosulásainak lehetőségét. |
| --- | --- |

b)

(3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlása (10) szerinti minden háztartási fogyasztó és a kisvállalkozás is (azok a vállalkozások, amelyek 50 főnél kevesebb személyt foglalkoztatnak, és éves forgalmuk vagy mérleg-főösszegük nem haladja meg a 10 millió eurót) egyetemes szolgáltatásban részesüljenek, azaz a tagállam területén belül joguk legyen meghatározott minőségű villamosenergia-ellátáshoz, költségalapú, könnyen és világosan összehasonlítható, átlátható és megkülönböztetés mentes árakon. Az ilyen fogyasztók számára biztosítani kell a választást, a méltányosságot, a képviseletet és a jogorvoslatot. A szolgáltatás minőségéért alapvetően a villamosenergia-ipari vállalkozások felelősek. Az egyetemes szolgáltatás biztosítása érdekében a tagállamok kijelölhetnek egy végső szolgáltatót. A tagállamok arra kötelezik az elosztó vállalkozásokat, hogy fogyasztóikat hálózatukra a 22c. cikkben előírt eljárásnak megfelelően meghatározott módon, feltételek mellett és tarifák alapján kapcsolják rá. Ez az irányelv nem korlátozza a tagállamokat abban, hogy a háztartási, továbbá kis- és közepes méretű fogyasztóik piaci pozícióját erősítsék azzal, hogy támogatják az e fogyasztói csoportok önkéntes képviseleti csoportosulásainak lehetőségét.

| c) | A (3) bekezdés után a következő bekezdések kerülnek beillesztésre:


  „
  (3a)
     
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden fogyasztó jogosult legyen villamos energiájának szolgáltatótól való beszerzésére, a szolgáltató egyetértése mellett, függetlenül attól, hogy a szolgáltatót melyik tagállamban vették nyilvántartásba. E tekintetben a tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az országukban nyilvántartásba vett vállalatok további feltételek teljesítésének szükségessége nélkül elláthassák a fogyasztókat.




  (3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy:










  a) | ha egy fogyasztó szolgáltatót kíván váltani, az érintett üzemeltetők két héten belül lebonyolítják a váltást, és |
| --- | --- | --- |

c)

A (3) bekezdés után a következő bekezdések kerülnek beillesztésre:

„
  (3a)
     
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden fogyasztó jogosult legyen villamos energiájának szolgáltatótól való beszerzésére, a szolgáltató egyetértése mellett, függetlenül attól, hogy a szolgáltatót melyik tagállamban vették nyilvántartásba. E tekintetben a tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az országukban nyilvántartásba vett vállalatok további feltételek teljesítésének szükségessége nélkül elláthassák a fogyasztókat.

(3b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy:

a)

ha egy fogyasztó szolgáltatót kíván váltani, az érintett üzemeltetők két héten belül lebonyolítják a váltást, és

| b) | a fogyasztóknak joguk van valamennyi releváns fogyasztási adatot megkapni. |
| --- | --- |

b)

a fogyasztóknak joguk van valamennyi releváns fogyasztási adatot megkapni.

A tagállamok biztosítják, hogy az a) és a b) pontokban említett jogok valamennyi fogyasztót a költség, az erőfeszítések és az idő tekintetében diszkrimináció nélkül megillessenek.
  ”

| d) | A (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (5)
     
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak a végső fogyasztók védelmére, és különösen megfelelő biztosítékokat nyújtanak a védelemre szoruló fogyasztók védelmére, többek között megtiltva, hogy a nyugdíjasokat és a fogyatékkal élőket télen kizárják az ellátásból. Ebben a vonatkozásban a tagállamok elismerik a 2. cikk 38. pontja szerinti energiaszegénység fogalmát, és rendelkeznek a védelemre szoruló fogyasztók meghatározásáról. A tagállamok biztosítják, hogy a védelemre szoruló fogyasztókhoz kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket alkalmazzák, és intézkednek különösen a távoli területek végső fogyasztóinak védelme érdekében. Magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítanak, különös tekintettel a szerződési feltételek átláthatóságára, az általános információkra és a vitarendezési eljárásokra. A tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított fogyasztók ténylegesen és könnyen válthassanak szolgáltatót. Az említett intézkedések – legalább a háztartási fogyasztók esetében – magukban foglalják az A. mellékletben megállapított intézkedéseket.
  ” |
| --- | --- |

d)

A (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (5)
     
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak a végső fogyasztók védelmére, és különösen megfelelő biztosítékokat nyújtanak a védelemre szoruló fogyasztók védelmére, többek között megtiltva, hogy a nyugdíjasokat és a fogyatékkal élőket télen kizárják az ellátásból. Ebben a vonatkozásban a tagállamok elismerik a 2. cikk 38. pontja szerinti energiaszegénység fogalmát, és rendelkeznek a védelemre szoruló fogyasztók meghatározásáról. A tagállamok biztosítják, hogy a védelemre szoruló fogyasztókhoz kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket alkalmazzák, és intézkednek különösen a távoli területek végső fogyasztóinak védelme érdekében. Magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítanak, különös tekintettel a szerződési feltételek átláthatóságára, az általános információkra és a vitarendezési eljárásokra. A tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított fogyasztók ténylegesen és könnyen válthassanak szolgáltatót. Az említett intézkedések – legalább a háztartási fogyasztók esetében – magukban foglalják az A. mellékletben megállapított intézkedéseket.
  ”

| e) | Az (5) bekezdés után a következő bekezdés kerül beillesztésre:


  „
  (5a)
     
  A tagállamok az energiáról szóló nemzeti cselekvési tervükben megfelelő intézkedéseket hoznak az energiaszegénység ellen, biztosítva, hogy az energiaszegénységben élők száma csökkenjen, és az ilyen intézkedésekről tájékoztatják a Bizottságot. A 2. cikk (38) pontjának megfelelően a szubszidiaritás elvével összhangban valamennyi tagállam a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az érintett felekkel együttműködésben nemzeti szinten meghatározza az energiaszegénység fogalmát. Ezen intézkedések kiterjedhetnek az alábbiakra: a társadalombiztosítási előnyök, az energiahatékonyság javításának és a lehető legalacsonyabb áron történő energiatermelésnek támogatása. Ezek az intézkedések nem gátolhatják a 21. cikkben előírt piacnyitást. A Bizottság mutatókat készít az ilyen jellegű intézkedések energiaszegénységre és a piac működésére gyakorolt hatásának ellenőrzésére.
  ” |
| --- | --- |

e)

Az (5) bekezdés után a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„
  (5a)
     
  A tagállamok az energiáról szóló nemzeti cselekvési tervükben megfelelő intézkedéseket hoznak az energiaszegénység ellen, biztosítva, hogy az energiaszegénységben élők száma csökkenjen, és az ilyen intézkedésekről tájékoztatják a Bizottságot. A 2. cikk (38) pontjának megfelelően a szubszidiaritás elvével összhangban valamennyi tagállam a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az érintett felekkel együttműködésben nemzeti szinten meghatározza az energiaszegénység fogalmát. Ezen intézkedések kiterjedhetnek az alábbiakra: a társadalombiztosítási előnyök, az energiahatékonyság javításának és a lehető legalacsonyabb áron történő energiatermelésnek támogatása. Ezek az intézkedések nem gátolhatják a 21. cikkben előírt piacnyitást. A Bizottság mutatókat készít az ilyen jellegű intézkedések energiaszegénységre és a piac működésére gyakorolt hatásának ellenőrzésére.
  ”

| f) | A (6) bekezdés a következőképpen módosul:










  i. | az első albekezdésben az a) pont helyébe a következő szövegrész lép:








  „
  a) | minden egyes energiaforrás részarányát a szolgáltató által a megelőző évben felhasznált, összes energiahordozó összetételében, a könnyű összehasonlíthatóság érdekében a tagállamokban összehangolt és érthető módon;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

f)

A (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdésben az a) pont helyébe a következő szövegrész lép:

„
  a)

minden egyes energiaforrás részarányát a szolgáltató által a megelőző évben felhasznált, összes energiahordozó összetételében, a könnyű összehasonlíthatóság érdekében a tagállamokban összehangolt és érthető módon;
  ”

| ii) | az első albekezdése a következő ponttal egészül ki:








  „
  ba) | tájékoztatás a jogaikról és jogvita esetén a rendelkezésükre álló jogorvoslati módokról.
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

az első albekezdése a következő ponttal egészül ki:

„
  ba)

tájékoztatás a jogaikról és jogvita esetén a rendelkezésükre álló jogorvoslati módokról.
  ”

| iii) | a harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  A nemzeti szabályozó hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a szolgáltatók által fogyasztóik számára, az e cikk értelmében nyújtott információk megbízhatóak legyenek. Az információnyújtásra vonatkozó szabályokat a tagállamokon belül, illetve a vonatkozó piacokon össze kell hangolni.
  ” |
| --- | --- |

iii)

a harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  A nemzeti szabályozó hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a szolgáltatók által fogyasztóik számára, az e cikk értelmében nyújtott információk megbízhatóak legyenek. Az információnyújtásra vonatkozó szabályokat a tagállamokon belül, illetve a vonatkozó piacokon össze kell hangolni.
  ”

| g) | A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (7)
     
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak a gazdasági és társadalmi kohézióval kapcsolatos célok elérése érdekében, amelyek az alacsony jövedelmű háztartások számára csökkentik az energia árát, és azonos feltételeket biztosítanak a távoli területeken élők számára, valamint a környezeti célok elérésére. Ezek az intézkedések magukban foglalnak energiahatékonysági/keresletoldali szabályozási intézkedéseket, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és az ellátásbiztonságra irányuló eszközöket. Ezek az intézkedések különösen magukban foglalhatják megfelelő gazdasági ösztönzők nyújtását, felhasználva adott esetben az összes létező nemzeti és közösségi eszközt a szükséges hálózati infrastruktúra karbantartása és kiépítése érdekében, beleértve a rendszerösszekötő kapacitást is.
  ” |
| --- | --- |

g)

A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (7)
     
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak a gazdasági és társadalmi kohézióval kapcsolatos célok elérése érdekében, amelyek az alacsony jövedelmű háztartások számára csökkentik az energia árát, és azonos feltételeket biztosítanak a távoli területeken élők számára, valamint a környezeti célok elérésére. Ezek az intézkedések magukban foglalnak energiahatékonysági/keresletoldali szabályozási intézkedéseket, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és az ellátásbiztonságra irányuló eszközöket. Ezek az intézkedések különösen magukban foglalhatják megfelelő gazdasági ösztönzők nyújtását, felhasználva adott esetben az összes létező nemzeti és közösségi eszközt a szükséges hálózati infrastruktúra karbantartása és kiépítése érdekében, beleértve a rendszerösszekötő kapacitást is.
  ”

| h) | A (7) bekezdés után a következő bekezdések kerülnek beillesztésre::


  „
  (7a)
     
  Az energiahatékonyság biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok felhatalmazzák a villamosenergia-ipari vállalkozásokat olyan árazási formulák bevezetésére, amelyek megnövekedett fogyasztás esetén emelkednek, és biztosítják a fogyasztók és az elosztórendszer-üzemeltetők aktív részvételét a rendszer üzemeltetésében olyan intézkedések bevezetésének támogatásával, amelyek – különösen csúcsidőben – optimalizálják az energiafogyasztást. Az ilyen árazási formulák, intelligens mérőberendezések és hálózatok bevezetésével kiegészítve, előmozdítják az energiahatékonyságot és biztosítják a lehetséges legalacsonyabb árat a lakossági fogyasztók – különösen az energiaszegénységben élő háztartások – számára.




  (7b)
     
  A tagállamok biztosítják saját területükön egy egyablakos kapcsolati rendszer létrehozását, amelynek köszönhetően a fogyasztók hozzáférhetnek a jogaikra, a hatályos jogszabályokra és a jogvita esetén rendelkezésükre álló jogorvoslati módokra vonatkozó összes szükséges információhoz.
  ” |
| --- | --- |

h)

A (7) bekezdés után a következő bekezdések kerülnek beillesztésre::

„
  (7a)
     
  Az energiahatékonyság biztosítása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok felhatalmazzák a villamosenergia-ipari vállalkozásokat olyan árazási formulák bevezetésére, amelyek megnövekedett fogyasztás esetén emelkednek, és biztosítják a fogyasztók és az elosztórendszer-üzemeltetők aktív részvételét a rendszer üzemeltetésében olyan intézkedések bevezetésének támogatásával, amelyek – különösen csúcsidőben – optimalizálják az energiafogyasztást. Az ilyen árazási formulák, intelligens mérőberendezések és hálózatok bevezetésével kiegészítve, előmozdítják az energiahatékonyságot és biztosítják a lehetséges legalacsonyabb árat a lakossági fogyasztók – különösen az energiaszegénységben élő háztartások – számára.

(7b)
     
  A tagállamok biztosítják saját területükön egy egyablakos kapcsolati rendszer létrehozását, amelynek köszönhetően a fogyasztók hozzáférhetnek a jogaikra, a hatályos jogszabályokra és a jogvita esetén rendelkezésükre álló jogorvoslati módokra vonatkozó összes szükséges információhoz.
  ”

| i) | A következő bekezdések kerülnek beillesztésre:


  „
  (9a)
     
  A Bizottság az érintettekkel – ideértve a nemzeti szabályozó hatóságokat, a fogyasztói szervezeteket és a szociális partnereket – folytatott konzultációt követően elkészíti a már létező közösségi jogszabályokban – ideértve a jelen irányelvet is – az energiafogyasztók számára biztosított jogok chartáját. A tagállamok biztosítják, hogy az energiaszolgáltatók megtegyék a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy valamennyi fogyasztóhoz eljuttassák a charta egy példányát, és biztosítsák a charta nyilvános hozzáférhetőségét. A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy az energiaszolgáltatók eleget tegyenek e kötelezettségeknek, és tiszteletben tartsák a chartában foglalt fogyasztói jogokat.




  (9b)
     
  A fogyasztók energiaköltségei csökkentésének elősegítésére a tagállamok előírhatják, hogy a lakossági ügyfelektől befolyó villamosenergia-bevételeket energiahatékonysági, illetve a lakossági ügyfelekre vonatkozó keresleti oldali mérési programok finanszírozására fordítsák.
  ” |
| --- | --- |

i)

A következő bekezdések kerülnek beillesztésre:

„
  (9a)
     
  A Bizottság az érintettekkel – ideértve a nemzeti szabályozó hatóságokat, a fogyasztói szervezeteket és a szociális partnereket – folytatott konzultációt követően elkészíti a már létező közösségi jogszabályokban – ideértve a jelen irányelvet is – az energiafogyasztók számára biztosított jogok chartáját. A tagállamok biztosítják, hogy az energiaszolgáltatók megtegyék a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy valamennyi fogyasztóhoz eljuttassák a charta egy példányát, és biztosítsák a charta nyilvános hozzáférhetőségét. A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy az energiaszolgáltatók eleget tegyenek e kötelezettségeknek, és tiszteletben tartsák a chartában foglalt fogyasztói jogokat.

(9b)
     
  A fogyasztók energiaköltségei csökkentésének elősegítésére a tagállamok előírhatják, hogy a lakossági ügyfelektől befolyó villamosenergia-bevételeket energiahatékonysági, illetve a lakossági ügyfelekre vonatkozó keresleti oldali mérési programok finanszírozására fordítsák.
  ”

| 4. | Az 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „
  A tagállamok biztosítják az ellátásbiztonsággal kapcsolatos kérdések felügyeletét. Ahol a tagállamok azt szükségesnek tartják, ezt a feladatot a 22a. cikkben említett nemzeti szabályozó hatóságokra átruházhatják. A felügyelet különösen kiterjed a belföldi piac kínálat/kereslet egyensúlyára, ideértve a várható jövőbeli kereslet, illetve a rendelkezésre álló készleteket részletes előre jelzését, és a tervezett, vagy építés alatt álló többletkapacitásokra, a hálózat karbantartásának minőségére és szintjére, az elosztott és mikrotermeléshez való hozzáférésre, valamint a csúcsigények kielégítésére hozott intézkedésekre, továbbá egy vagy több szolgáltató esetleges kiesésének kezelésére. Az illetékes hatóságok évente, legkésőbb július 31-ig közzéteszik a felügyelet eredményeként tett megállapításaikat, és az azoknak megfelelően meghozott vagy tervezett intézkedéseket körvonalazó jelentésüket, majd a jelentést haladéktalanul továbbítják a Bizottságnak.
  ” |
| --- | --- |

4.

Az 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„
  A tagállamok biztosítják az ellátásbiztonsággal kapcsolatos kérdések felügyeletét. Ahol a tagállamok azt szükségesnek tartják, ezt a feladatot a 22a. cikkben említett nemzeti szabályozó hatóságokra átruházhatják. A felügyelet különösen kiterjed a belföldi piac kínálat/kereslet egyensúlyára, ideértve a várható jövőbeli kereslet, illetve a rendelkezésre álló készleteket részletes előre jelzését, és a tervezett, vagy építés alatt álló többletkapacitásokra, a hálózat karbantartásának minőségére és szintjére, az elosztott és mikrotermeléshez való hozzáférésre, valamint a csúcsigények kielégítésére hozott intézkedésekre, továbbá egy vagy több szolgáltató esetleges kiesésének kezelésére. Az illetékes hatóságok évente, legkésőbb július 31-ig közzéteszik a felügyelet eredményeként tett megállapításaikat, és az azoknak megfelelően meghozott vagy tervezett intézkedéseket körvonalazó jelentésüket, majd a jelentést haladéktalanul továbbítják a Bizottságnak.
  ”

| 5. | Az 5. cikkben az alábbi bekezdés kerül beillesztésre a már létező bekezdés elé:


  „
  A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a műszaki üzemeltetési követelmények megállapításra kerüljenek, valamint kidolgozzák, és közzétegyék a termelőlétesítmények, elosztóhálózatok, közvetlenül csatlakozó fogyasztói berendezések, rendszerösszekötők és közvetlen vezetékek működésének megbízhatóságát és biztonságát biztosító, valamint működési követelményeit szabályozó műszaki előírásokat. Ezek az objektív és megkülönböztetéstől mentes műszaki szabályok biztosítják a hálózatok közötti együttműködést. Ha az Ügynökség úgy véli, hogy az ilyen szabályok harmonizálására van szükség, megteszi a megfelelő ajánlásokat az adott nemzeti szabályozó hatóságoknak.
  ” |
| --- | --- |

5.

Az 5. cikkben az alábbi bekezdés kerül beillesztésre a már létező bekezdés elé:

„
  A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a műszaki üzemeltetési követelmények megállapításra kerüljenek, valamint kidolgozzák, és közzétegyék a termelőlétesítmények, elosztóhálózatok, közvetlenül csatlakozó fogyasztói berendezések, rendszerösszekötők és közvetlen vezetékek működésének megbízhatóságát és biztonságát biztosító, valamint működési követelményeit szabályozó műszaki előírásokat. Ezek az objektív és megkülönböztetéstől mentes műszaki szabályok biztosítják a hálózatok közötti együttműködést. Ha az Ügynökség úgy véli, hogy az ilyen szabályok harmonizálására van szükség, megteszi a megfelelő ajánlásokat az adott nemzeti szabályozó hatóságoknak.
  ”

| 6. | Az irányelv szövege kiegészül a következő cikkel:

  „5a. cikk


  A regionális együttműködés elősegítése



  (1)
     A
  nemzeti szabályozó hatóságok
  együttműködnek
  piacképük harmonizálása és
  nemzeti piacaik legalább
  egy vagy több
  regionális
  szinten történő
  integrálása céljából
  , ami a teljesen liberalizált villamos energiai belső piac felé vezető első lépés. Különösképpen
  elősegítik a hálózatüzemeltetők regionális együttműködését és
  megkönnyítik regionális szintű integrációjukat
  a
  versenyképes európai piac megvalósítása,
  jogi és szabályozói
  keretrendszereik harmonizálásának elősegítése, és mindenekelőtt az Európai Unióban jelenleg létező energiaszigetek integrálása céljából. A tagállamok ezért előmozdítják a nemzeti szabályozó hatóságok határon átnyúló és regionális szintű együttműködését.




  (2)
     
  Az Ügynökség együttműködik a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az átvitelirendszer-üzemeltetőkkel a IV. fejezete szerint a régiók között a szabályozási keretek konvergenciájának biztosítása érdekében, a versenyképes európai piac létrehozásának céljával. Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy az ilyen együttműködéshez kötelező érvényű szabályokra van szükség, megteszi a megfelelő ajánlásokat. A regionális piacok tekintetében, a 22d. cikkben meghatározott területeken az Ügynökség az illetékes hatóság.
  ” |
| --- | --- |

6.

Az irányelv szövege kiegészül a következő cikkel:

„5a. cikk

A regionális együttműködés elősegítése

(1)
     A
  nemzeti szabályozó hatóságok
  együttműködnek
  piacképük harmonizálása és
  nemzeti piacaik legalább
  egy vagy több
  regionális
  szinten történő
  integrálása céljából
  , ami a teljesen liberalizált villamos energiai belső piac felé vezető első lépés. Különösképpen
  elősegítik a hálózatüzemeltetők regionális együttműködését és
  megkönnyítik regionális szintű integrációjukat
  a
  versenyképes európai piac megvalósítása,
  jogi és szabályozói
  keretrendszereik harmonizálásának elősegítése, és mindenekelőtt az Európai Unióban jelenleg létező energiaszigetek integrálása céljából. A tagállamok ezért előmozdítják a nemzeti szabályozó hatóságok határon átnyúló és regionális szintű együttműködését.

(2)
     
  Az Ügynökség együttműködik a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az átvitelirendszer-üzemeltetőkkel a IV. fejezete szerint a régiók között a szabályozási keretek konvergenciájának biztosítása érdekében, a versenyképes európai piac létrehozásának céljával. Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy az ilyen együttműködéshez kötelező érvényű szabályokra van szükség, megteszi a megfelelő ajánlásokat. A regionális piacok tekintetében, a 22d. cikkben meghatározott területeken az Ügynökség az illetékes hatóság.
  ”

| 7. | A 6. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:










  a) | a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  A tagállamok meghatározzák azokat a követelményeket, amelyek alapján területükön a termelői kapacitások létesítésére vonatkozó engedélyeket megadják. Ezek a kritériumok a következőkre vonatkoznak:
  ” |
| --- | --- | --- |

7.

A 6. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  A tagállamok meghatározzák azokat a követelményeket, amelyek alapján területükön a termelői kapacitások létesítésére vonatkozó engedélyeket megadják. Ezek a kritériumok a következőkre vonatkoznak:
  ”

| b) | a következő pontok kerülnek beillesztésre:








  „
  ia) | a tagállamok hozzájárulása a 2020-ra kitűzött cél, azaz a megújuló energiaforrások 20 %-os részarányának eléréséhez; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő pontok kerülnek beillesztésre:

„
  ia)

a tagállamok hozzájárulása a 2020-ra kitűzött cél, azaz a megújuló energiaforrások 20 %-os részarányának eléréséhez;

| ib) | a kibocsátási kvóták kereskedelmi rendszerének figyelembe vétele a villamos energia termelők által.
  ” |
| --- | --- |

ib)

a kibocsátási kvóták kereskedelmi rendszerének figyelembe vétele a villamos energia termelők által.
  ”

| 8. | A 6. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a kisméretű decentralizált és/vagy a megosztott termelők egyszerűsített engedélyezési eljárásokat vehessenek igénybe. Ezek az egyszerűsített eljárások az 50 MW-nál kevesebbet termelő létesítményekre és minden, a hálózatba bekapcsolt termelőre vonatkoznak.
  ” |
| --- | --- |

8.

A 6. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a kisméretű decentralizált és/vagy a megosztott termelők egyszerűsített engedélyezési eljárásokat vehessenek igénybe. Ezek az egyszerűsített eljárások az 50 MW-nál kevesebbet termelő létesítményekre és minden, a hálózatba bekapcsolt termelőre vonatkoznak.
  ”

| 9. | A 7. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (5)
     
  A tagállamok kijelölnek egy hatóságot, állami testületet vagy a villamos energia termelésétől, átvitelétől, elosztásától és -ellátástól független magántestületet, amely a 22a. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályozó hatóság is lehet, és amely felelős az (1)–(4) bekezdésben említett versenytárgyalási eljárás szervezéséért, ellenőrzéséért és felügyeletéért. Ez a hatóság vagy testület minden szükséges lépést megtesz a versenytárgyalással kapcsolatos információk bizalmas kezelése érdekében.
  ” |
| --- | --- |

9.

A 7. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (5)
     
  A tagállamok kijelölnek egy hatóságot, állami testületet vagy a villamos energia termelésétől, átvitelétől, elosztásától és -ellátástól független magántestületet, amely a 22a. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályozó hatóság is lehet, és amely felelős az (1)–(4) bekezdésben említett versenytárgyalási eljárás szervezéséért, ellenőrzéséért és felügyeletéért. Ez a hatóság vagy testület minden szükséges lépést megtesz a versenytárgyalással kapcsolatos információk bizalmas kezelése érdekében.
  ”

| 10. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk


  Az átviteli rendszerek és az átvitelirendszer-üzemeltetők szétválasztása

  (1)   A tagállamok [az átültetés dátuma plusz egy év] ║ gondoskodnak arról, hogy:






  a) | az átviteli rendszert tulajdonló vállalkozások mindegyike átvitelirendszer-üzemeltetőként tevékenykedjen; |
| --- | --- | --- |

10.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Az átviteli rendszerek és az átvitelirendszer-üzemeltetők szétválasztása

(1)   A tagállamok [az átültetés dátuma plusz egy év] ║ gondoskodnak arról, hogy:

a)

az átviteli rendszert tulajdonló vállalkozások mindegyike átvitelirendszer-üzemeltetőként tevékenykedjen;

| b) | ugyanazon személy vagy személyek
  – egyénileg vagy együttesen –
  ne legyenek jogosultak:






  i. | közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy termelési vagy átviteli feladatot betöltő vállalkozás felett, és emellett közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy átvitelirendszer-üzemeltető ▐ felett vagy abban részesedést fenntartani vagy az felett bármely jogot gyakorolni,
  vagy |
| --- | --- | --- |

b)

ugyanazon személy vagy személyek
  – egyénileg vagy együttesen –
  ne legyenek jogosultak:

i.

közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy termelési vagy átviteli feladatot betöltő vállalkozás felett, és emellett közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy átvitelirendszer-üzemeltető ▐ felett vagy abban részesedést fenntartani vagy az felett bármely jogot gyakorolni,

vagy

| ii. | közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy átvitelirendszer-üzemeltető ▐ felett, és emellett közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásban vagy abban részesedést fenntartani vagy az felett bármely jogot gyakorolni; |
| --- | --- |

ii.

közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy átvitelirendszer-üzemeltető ▐ felett, és emellett közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásban vagy abban részesedést fenntartani vagy az felett bármely jogot gyakorolni;

| c) | ugyanazon személy vagy személyek ne legyenek jogosultak kinevezni egy átvitelirendszer-üzemeltető ▐ felügyelőbizottsága, ügyvezető testülete vagy a vállalkozást jogilag képviselő testülete tagjait és közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásban vagy abban részesedést fenntartani vagy afelett bármely jogot gyakorolni; |
| --- | --- |

c)

ugyanazon személy vagy személyek ne legyenek jogosultak kinevezni egy átvitelirendszer-üzemeltető ▐ felügyelőbizottsága, ügyvezető testülete vagy a vállalkozást jogilag képviselő testülete tagjait és közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolni egy termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásban vagy abban részesedést fenntartani vagy afelett bármely jogot gyakorolni;

| d) | ugyanazon személy ne legyen jogosult egyfelől egy termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásnak, és másfelől egy átvitelirendszer-üzemeltető vagy átviteli rendszernek is a felügyelőbizottságában, ügyvezető testületében vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületében való tagságra; |
| --- | --- |

d)

ugyanazon személy ne legyen jogosult egyfelől egy termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásnak, és másfelől egy átvitelirendszer-üzemeltető vagy átviteli rendszernek is a felügyelőbizottságában, ügyvezető testületében vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületében való tagságra;

| e) | ugyanaz a személy nem jogosult az átviteli rendszert irányítási szerződés alapján üzemeltetni vagy más nem tulajdonosi befolyást gyakorolni, valamint nem lehet közvetett vagy közvetlen érdekeltsége a termelés vagy ellátás feladatának bármelyikét ellátó vállalkozásban, illetve ilyen vállalkozásban jogot nem szerezhet. |
| --- | --- |

e)

ugyanaz a személy nem jogosult az átviteli rendszert irányítási szerződés alapján üzemeltetni vagy más nem tulajdonosi befolyást gyakorolni, valamint nem lehet közvetett vagy közvetlen érdekeltsége a termelés vagy ellátás feladatának bármelyikét ellátó vállalkozásban, illetve ilyen vállalkozásban jogot nem szerezhet.

(2)   Az (1) bekezdés (b) pontjában említett részesedés és jogok közé tartozik különösen:

| a) | a tőke vagy az üzleti vagyon egy részének tulajdonlása; ║ |
| --- | --- |

a)

a tőke vagy az üzleti vagyon egy részének tulajdonlása; ║

| b) | a szavazati jogok gyakorlására vonatkozó hatáskör; ║ |
| --- | --- |

b)

a szavazati jogok gyakorlására vonatkozó hatáskör; ║

| c) | a felügyelőbizottság, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogilag képviselő testület tagjainak kinevezésére vonatkozó hatáskör; vagy |
| --- | --- |

c)

a felügyelőbizottság, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogilag képviselő testület tagjainak kinevezésére vonatkozó hatáskör; vagy

| d) | osztalékhoz vagy egyéb hozamhoz való jog. |
| --- | --- |

d)

osztalékhoz vagy egyéb hozamhoz való jog.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában a „termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás” kifejezésbe beleértendő ║ 2003/55/EK ║ irányelv szerinti „kitermelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás”, továbbá az „átvitelirendszer-üzemeltető” és az „átviteli rendszer” kifejezésbe beleértendő a 2003/55/EK irányelv szerinti „szállításirendszer-üzemeltető” és „szállítási rendszer”

(4)
     
  ║ A tagállamok figyelemmel kísérik a vertikálisan integrált vállalatok szétválasztásának folyamatát, és az elért előrehaladásról jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz.

(5)   A tagállamok [az átültetés dátuma plusz két év] ║ eltérést engedélyezhetnek az (1) bekezdés b) és c) pontjától, amennyiben az átvitelirendszer-üzemeltetők nem részei egy vertikálisan integrált vállalkozásnak.

(6)   Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott kötelezettség teljesítettnek minősül abban az esetben, ha több, átviteli rendszert tulajdonló vállalkozás olyan közös vállalatot alapít, amely az érintett átviteli rendszerek tekintetében több tagállamban átvitelirendszer-üzemeltetőként tevékenykedik. ▐

(7)
     
  E cikk végrehajtása tekintetében, ha az (1) bekezdés b)–e) pontjában említett személy maga a tagállam vagy más állami szerv, két elkülönülő, ugyanazon személynek nem tekinthető állami szerv, mely ellenőrzést gyakorol egyfelől az átvitelirendszer-üzemeltető vagy az átviteli rendszer felett, és másfelől a termelés vagy ellátás feladatai közül bármelyiket ellátó vállalkozás felett, nem minősül ugyanazon személynek.

(8).   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azok a 12. cikkben említett üzleti szempontból érzékeny információk, amelyeket egy korábban vertikálisan integrált vállalkozás részét képező átvitelirendszer-üzemeltető – és annak személyzete – birtokol, nem jutnak termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozás tudomására.”

| 11. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „8a. cikk


  Az átvitelirendszer-tulajdonosok és átvitelirendszer-üzemeltetők feletti irányítás

  (1)   A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, harmadik országbeli személy vagy személyek nem gyakorolhatnak irányítást az átviteli rendszerek vagy átvitelirendszer-üzemeltetők felett.
  (2)   Az (1) bekezdéstől el lehet térni olyan megállapodás rendelkezése alapján, amelyet egy vagy több harmadik országgal kötöttek, és amelynek a Közösség is részes fele.

  8b. cikk


  Az átvitelirendszer-üzemeltetők kijelölése

  (1)   A tagállamok engedélyezik és átvitelirendszer-üzemeltetőnek jelölik ki azokat a vállalkozásokat, amelyek átviteli rendszert tulajdonolnak, és amelyekről a nemzeti szabályozó hatóság az alábbi tanúsítási eljárásnak megfelelően tanúsítja, hogy teljesítik a 8. cikk (1) bekezdésében és a 8a. cikkben előírt követelményeket. Az átvitelirendszer-üzemeltetők kijelölését be kell jelenteni a Bizottságnak és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
  (2)   A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, amennyiben olyan átvitelirendszer-tulajdonos vagy átvitelirendszer-üzemeltető kéri a tanúsítást, amely felett a 8a. cikknek megfelelő harmadik országbeli személy vagy személyek gyakorolnak irányítást, azt meg kell tagadni, kivéve ha az átvitelirendszer-tulajdonos vagy átvitelirendszer-üzemeltető bizonyítja, hogy gáz vagy villamos energia termelésével vagy ellátásával foglalkozó üzemeltető vagy egy harmadik ország – a 8. cikk (1) bekezdését megszegve – sem közvetlenül, sem közvetve nem képes az érintett jogalany befolyásolására.
  (3)   Az átvitelirendszer-üzemeltetők minden olyan tervezett ügyletet bejelentenek, amely miatt szükségessé válhat a 8. cikk (1) bekezdésének vagy a 8a. cikknek való megfelelés újraértékelése.
  (4)   A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetők folyamatosan megfelelnek-e a 8. cikk (1) bekezdésének és a 8a. cikknek. A hatóságok a megfelelés biztosítása érdekében tanúsítási eljárást indítanak:






  a) | az átvitelirendszer-üzemeltető (3) bekezdés szerinti bejelentésére; |
| --- | --- | --- |

11.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„8a. cikk

Az átvitelirendszer-tulajdonosok és átvitelirendszer-üzemeltetők feletti irányítás

(1)   A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, harmadik országbeli személy vagy személyek nem gyakorolhatnak irányítást az átviteli rendszerek vagy átvitelirendszer-üzemeltetők felett.

(2)   Az (1) bekezdéstől el lehet térni olyan megállapodás rendelkezése alapján, amelyet egy vagy több harmadik országgal kötöttek, és amelynek a Közösség is részes fele.

8b. cikk

Az átvitelirendszer-üzemeltetők kijelölése

(1)   A tagállamok engedélyezik és átvitelirendszer-üzemeltetőnek jelölik ki azokat a vállalkozásokat, amelyek átviteli rendszert tulajdonolnak, és amelyekről a nemzeti szabályozó hatóság az alábbi tanúsítási eljárásnak megfelelően tanúsítja, hogy teljesítik a 8. cikk (1) bekezdésében és a 8a. cikkben előírt követelményeket. Az átvitelirendszer-üzemeltetők kijelölését be kell jelenteni a Bizottságnak és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(2)   A Közösség nemzetközi kötelezettségeinek sérelme nélkül, amennyiben olyan átvitelirendszer-tulajdonos vagy átvitelirendszer-üzemeltető kéri a tanúsítást, amely felett a 8a. cikknek megfelelő harmadik országbeli személy vagy személyek gyakorolnak irányítást, azt meg kell tagadni, kivéve ha az átvitelirendszer-tulajdonos vagy átvitelirendszer-üzemeltető bizonyítja, hogy gáz vagy villamos energia termelésével vagy ellátásával foglalkozó üzemeltető vagy egy harmadik ország – a 8. cikk (1) bekezdését megszegve – sem közvetlenül, sem közvetve nem képes az érintett jogalany befolyásolására.

(3)   Az átvitelirendszer-üzemeltetők minden olyan tervezett ügyletet bejelentenek, amely miatt szükségessé válhat a 8. cikk (1) bekezdésének vagy a 8a. cikknek való megfelelés újraértékelése.

(4)   A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetők folyamatosan megfelelnek-e a 8. cikk (1) bekezdésének és a 8a. cikknek. A hatóságok a megfelelés biztosítása érdekében tanúsítási eljárást indítanak:

a)

az átvitelirendszer-üzemeltető (3) bekezdés szerinti bejelentésére;

| b) | saját kezdeményezésükre, ha tudomásukra jut, hogy az átvitelirendszer-tulajdonosok vagy átvitelirendszer-üzemeltetők felett gyakorolt jogok vagy befolyás tervezett változtatása a 8. cikk (1) bekezdésének vagy a 8a. cikknek a megsértéséhez vezethet, vagy amennyiben okuk van feltételezni, hogy ilyen jogsértés előfordulhatott; vagy |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésükre, ha tudomásukra jut, hogy az átvitelirendszer-tulajdonosok vagy átvitelirendszer-üzemeltetők felett gyakorolt jogok vagy befolyás tervezett változtatása a 8. cikk (1) bekezdésének vagy a 8a. cikknek a megsértéséhez vezethet, vagy amennyiben okuk van feltételezni, hogy ilyen jogsértés előfordulhatott; vagy

| c) | a Bizottság indokolt kérésére. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság indokolt kérésére.

(5)   A nemzeti szabályozó hatóságok az átvitelirendszer-üzemeltető bejelentésének keltétől vagy a Bizottság kérésének keltétől számított négy hónapon belül határozatot hoznak az átvitelirendszer-üzemeltető tanúsításának ügyében. A határidő lejártával a tanúsítást engedélyezettnek kell tekinteni. A nemzeti szabályozó hatóság kifejezett vagy hallgatólagos határozata csak a (6)–(9) bekezdésben meghatározott eljárás befejezése után léphet hatályba, és csak akkor, ha a Bizottság nem emelt kifogást.

(6)   Az átvitelirendszer-üzemeltető tanúsítására vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos határozatát a szabályozó hatóság haladéktalanul bejelenti a Bizottságnak, minden vonatkozó információval együtt.

(7)   A Bizottság a bejelentést annak kézhezvétele után azonnal megvizsgálja. Ha a Bizottság a bejelentés kézhezvételét követő két hónapon belül megállapítja, hogy komoly kételyek merülnek fel azt illetően, hogy a nemzeti szabályozó hatóság határozata megfelel-e a 8. cikk (1) bekezdésének, a 8a. cikknek vagy a 8b. cikk (2) bekezdésének, úgy eljárást indít. Ebben az esetben felkéri a nemzeti szabályozó hatóságot és az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőt, hogy nyújtsák be észrevételeiket. Ha a Bizottság további tájékoztatást kér, a két hónapos határidő a hiánytalan tájékoztatás kézhezvételétől számítva további két hónappal meghosszabbítható.

(8)   Ha a Bizottság eljárást indít, az erre vonatkozó határozat keltétől számítva legfeljebb négy hónapon belül végleges határozatot hoz, amelyben

| a) | nem emel kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozatával ellen;
  vagy |
| --- | --- |

a)

nem emel kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozatával ellen;

vagy

| b) | a nemzeti szabályozó hatóságot határozatának módosítására vagy visszavonására kötelezi, ha úgy ítéli meg, hogy nem teljesül a 8. cikk (1) bekezdése, a 8a. cikk vagy a 8b. cikk (2) bekezdése. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóságot határozatának módosítására vagy visszavonására kötelezi, ha úgy ítéli meg, hogy nem teljesül a 8. cikk (1) bekezdése, a 8a. cikk vagy a 8b. cikk (2) bekezdése.

(9)   Ha a Bizottság nem indít eljárást vagy a (7), illetve (8) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem hoz végleges határozatot, úgy kell tekinteni, hogy nem emelt kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozata ellen.

(10)   A nemzeti szabályozó hatóság négy héten belül végrehajtja a Bizottságnak a tanúsítási határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát, és erről tájékoztatja a Bizottságot.

(11)   A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság kérheti az átvitelirendszer-üzemeltetőktől és a termelési vagy ellátási feladatot betöltő vállalkozásoktól, hogy adják meg az e cikk szerinti feladatok elvégzéséhez szükséges információkat.

(12)   A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság megőrzi az üzleti szempontból érzékeny információk titkosságát.”

▐

| 12. | A 9. cikk a következőképpen módosul:








  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:







  „a) | „a) biztosítja, hogy a hálózat hosszú távon képes slegyen kielégíteni a villamos energia átvitelére vonatkozó ésszerű igényeket, a környezetvédelem kellő figyelembevételével gazdaságos
  feltételek mellett,
  biztonságos, megbízható és hatékony átviteli rendszereket üzemeltet, tart karban és fejleszt, valamint elősegíti az energiahatékonyságot, a kutatást és az innovációt, főként a megújítható
  energiaforrásoknak, a hálózatba bekapcsolt energiatermelők generációjának
  és az alacsony
  széndioxid-kibocsátású technológiáknak a hálózati rendszerbe való integrálása
  tekintetében.”;” |
| --- | --- | --- | --- |

12.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

„a) biztosítja, hogy a hálózat hosszú távon képes slegyen kielégíteni a villamos energia átvitelére vonatkozó ésszerű igényeket, a környezetvédelem kellő figyelembevételével gazdaságos
  feltételek mellett,
  biztonságos, megbízható és hatékony átviteli rendszereket üzemeltet, tart karban és fejleszt, valamint elősegíti az energiahatékonyságot, a kutatást és az innovációt, főként a megújítható
  energiaforrásoknak, a hálózatba bekapcsolt energiatermelők generációjának
  és az alacsony
  széndioxid-kibocsátású technológiáknak a hálózati rendszerbe való integrálása
  tekintetében.”;”

| b) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  c) | szabályozza a hálózat energiaforgalmát, tekintetbe véve az összekapcsolt rendszerekkel folytatott energiacserét és az európai szinten koordinált közös normákat. Ebből a célból az átvitelirendszer-üzemeltető felel a biztonságos, megbízható és hatékony villamosenergia-rendszer biztosításáért, és ezzel összefüggésben minden szükséges kiegészítő szolgáltatás biztosításáért, ideértve az igényekre közös normákon alapuló válaszként nyújtott szolgáltatásokat, amennyiben annak elérhetősége nem függ más olyan átviteli rendszertől, amellyel a rendszer összeköttetésben áll;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  c)

szabályozza a hálózat energiaforgalmát, tekintetbe véve az összekapcsolt rendszerekkel folytatott energiacserét és az európai szinten koordinált közös normákat. Ebből a célból az átvitelirendszer-üzemeltető felel a biztonságos, megbízható és hatékony villamosenergia-rendszer biztosításáért, és ezzel összefüggésben minden szükséges kiegészítő szolgáltatás biztosításáért, ideértve az igényekre közös normákon alapuló válaszként nyújtott szolgáltatásokat, amennyiben annak elérhetősége nem függ más olyan átviteli rendszertől, amellyel a rendszer összeköttetésben áll;
  ”

| c) | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  d) | elegendő információt nyújt minden olyan hálózat rendszerüzemeltetőjének, amellyel rendszere kapcsolatban van, az összekapcsolt rendszerek biztonságos és hatékony üzemeltetésének és a hálózatok együttműködtethetőségének biztosítása céljából, ezen információ közös felhasználásával;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  d)

elegendő információt nyújt minden olyan hálózat rendszerüzemeltetőjének, amellyel rendszere kapcsolatban van, az összekapcsolt rendszerek biztonságos és hatékony üzemeltetésének és a hálózatok együttműködtethetőségének biztosítása céljából, ezen információ közös felhasználásával;
  ”

| d) | az f) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  f) | a rendszerhasználók számára a rendszer hatékony eléréséhez szükséges információk biztosítása, a közös előírások alapján;
  ” |
| --- | --- | --- |

d)

az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  f)

a rendszerhasználók számára a rendszer hatékony eléréséhez szükséges információk biztosítása, a közös előírások alapján;
  ”

| e) | a következő ponttal egészül ki:








  „
  fa) | beszedi a túlterhelési díjakat és az átviteli rendszerirányítók közötti ellentételezési mechanizmus alapján esedékes kifizetéseket, az 1228/2003/EK rendelet 3. cikkével összhangban, engedélyezi és irányítja a harmadik felek hozzáférését – illetve ennek megtagadása esetén erről indokolt magyarázatot ad – amelyet a nemzeti szabályozó hatóságok kísérnek figyelemmel; feladataik e cikk értelmében történő ellátása során az átvitelirendszer-működtetők elsősorban a piaci integrációt segítik elő és a szociális és gazdasági jólét előnyeit optimizálják.
  ” |
| --- | --- | --- |

e)

a következő ponttal egészül ki:

„
  fa)

beszedi a túlterhelési díjakat és az átviteli rendszerirányítók közötti ellentételezési mechanizmus alapján esedékes kifizetéseket, az 1228/2003/EK rendelet 3. cikkével összhangban, engedélyezi és irányítja a harmadik felek hozzáférését – illetve ennek megtagadása esetén erről indokolt magyarázatot ad – amelyet a nemzeti szabályozó hatóságok kísérnek figyelemmel; feladataik e cikk értelmében történő ellátása során az átvitelirendszer-működtetők elsősorban a piaci integrációt segítik elő és a szociális és gazdasági jólét előnyeit optimizálják.
  ”

| 13. | A 10. cikket el kell hagyni.
  ▐ |
| --- | --- |

13.

A 10. cikket el kell hagyni.

▐

| 14. | A 11. cikk a következőképpen módosul:










  a) | (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  A termelőlétesítmények közötti teherelosztást és a rendszerösszekötők használatát olyan objektív, nyilvánosságra hozott követelményrendszer alapján kell meghatározni, amelyet a nemzeti szabályozó hatóság hagy jóvá, és amelyet megkülönböztetéstől mentesen alkalmaznak, biztosítva ezzel a belső villamosenergia-piac megfelelő működését. Számításba kell venni a rendelkezésre álló termelőlétesítményekből és a rendszerösszekötőkön keresztül történő szállításból nyerhető villamos energia gazdasági elsőbbségét és a rendszer műszaki korlátait is.
  ” |
| --- | --- | --- |

14.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

(2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  A termelőlétesítmények közötti teherelosztást és a rendszerösszekötők használatát olyan objektív, nyilvánosságra hozott követelményrendszer alapján kell meghatározni, amelyet a nemzeti szabályozó hatóság hagy jóvá, és amelyet megkülönböztetéstől mentesen alkalmaznak, biztosítva ezzel a belső villamosenergia-piac megfelelő működését. Számításba kell venni a rendelkezésre álló termelőlétesítményekből és a rendszerösszekötőkön keresztül történő szállításból nyerhető villamos energia gazdasági elsőbbségét és a rendszer műszaki korlátait is.
  ”

| b) | a (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság megköveteli a hálózat rendszerüzemeltetőjétől, hogy a termelőlétesítmények teherelosztása során adjon elsőbbséget a megújuló energiaforrást vagy hulladékot használó, esetleg a kapcsolt hő- és villamos energiát termelő létesítményeknek, kivéve, ha ez veszélyeztetné a műszaki kiegyensúlyozási követelményeket, vagy a hálózat biztonságát és megbízhatóságát.
  ” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság megköveteli a hálózat rendszerüzemeltetőjétől, hogy a termelőlétesítmények teherelosztása során adjon elsőbbséget a megújuló energiaforrást vagy hulladékot használó, esetleg a kapcsolt hő- és villamos energiát termelő létesítményeknek, kivéve, ha ez veszélyeztetné a műszaki kiegyensúlyozási követelményeket, vagy a hálózat biztonságát és megbízhatóságát.
  ”

| c) | a (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (5)
     
  A tagállamok – a nemzeti szabályozó hatóságokon keresztül – megkövetelik az átvitelirendszer-üzemeltetőktől, hogy az átviteli hálózat – beleértve a rendszerösszekötő kapacitást is – működésére, fenntartására és fejlesztésére vonatkozó minimumkövetelményeknek eleget tegyenek. A nemzeti szabályozó hatóságoknak tágabb hatáskört kell tulajdonítani, azt biztosítandó, hogy munkájukban figyelembe veszik az európai fogyasztót.
  ” |
| --- | --- |

c)

a (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (5)
     
  A tagállamok – a nemzeti szabályozó hatóságokon keresztül – megkövetelik az átvitelirendszer-üzemeltetőktől, hogy az átviteli hálózat – beleértve a rendszerösszekötő kapacitást is – működésére, fenntartására és fejlesztésére vonatkozó minimumkövetelményeknek eleget tegyenek. A nemzeti szabályozó hatóságoknak tágabb hatáskört kell tulajdonítani, azt biztosítandó, hogy munkájukban figyelembe veszik az európai fogyasztót.
  ”

| d) | a következő bekezdésekkel egészül ki:


  „
  (7a)
     
  Az átvitelirendszer-üzemeltetők elősegítik a nagy végső fogyasztók és a végső fogyasztók csoportosulásai számára a részvételt a tartalékpiacokon és a kiegyenlítő piacokon. Amennyiben a termelési és keresleti ajánlatok ára megegyezik, a keresletnek kell elsőbbséget biztosítani.




  (7b)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy ... (11) -ig valamennyi tagállamban megfelelően harmonizálják a kiegyenlítési szabályokat és díjszabásokat. Különösen arról gondoskodnak, hogy a nagy végső fogyasztók, a végső fogyasztók csoportosulásai és az elosztott termelők érdemben hozzá tudjanak járulni a kiegyenlítő és egyéb ide tartozó kiegészítő szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

d)

a következő bekezdésekkel egészül ki:

„
  (7a)
     
  Az átvitelirendszer-üzemeltetők elősegítik a nagy végső fogyasztók és a végső fogyasztók csoportosulásai számára a részvételt a tartalékpiacokon és a kiegyenlítő piacokon. Amennyiben a termelési és keresleti ajánlatok ára megegyezik, a keresletnek kell elsőbbséget biztosítani.

(7b)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy ... (11) -ig valamennyi tagállamban megfelelően harmonizálják a kiegyenlítési szabályokat és díjszabásokat. Különösen arról gondoskodnak, hogy a nagy végső fogyasztók, a végső fogyasztók csoportosulásai és az elosztott termelők érdemben hozzá tudjanak járulni a kiegyenlítő és egyéb ide tartozó kiegészítő szolgáltatásokhoz.

| 15. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk


  Az átvitelirendszer-üzemeltetők és átvitelirendszer-tulajdonosok titoktartási kötelezettsége

  (1)   Az átvitelirendszer-üzemeltetők és az átvitelirendszer-tulajdonosok a 18. cikk vagy bármely egyéb, az információ közreadására vonatkozó jogi kötelezettség sérelme nélkül megőrzik az olyan, üzleti szempontból érzékeny információknak a titkosságát, amelyekhez üzleti tevékenységük során hozzájutnak; és megakadályozzák, hogy a saját tevékenységükkel kapcsolatos információ, amely üzleti szempontból előnyös lehet, megkülönböztető módon kerüljön nyilvánosságra, és főként nem adnak közre üzleti szempontból érzékeny információkat a társaság többi része számára, kivéve ha ez egy üzleti tranzakció végrehajtása miatt szükséges. Az információs szétválasztás szabályainak teljes körű betartatása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy az átvitelirendszer-tulajdonos és a társaság többi része ne használjon közös szolgáltatásokat (például közös jogi szolgálatot), kivéve a kizárólag adminisztratív vagy informatikai jellegű feladatok esetében.
  (2)   Az átvitelirendszer-üzemeltetők a kapcsolt vállalkozások villamosenergia-értékesítései vagy -vásárlásai során semmilyen módon nem élhetnek vissza a hálózati hozzáférés biztosítása vagy az arról való tárgyalás során harmadik felektől szerzett, üzleti szempontból érzékeny információval.


  (3)
     
  A piaci verseny szempontjából létfontosságú kereskedelmi információknak elérhetőnek kell lenniük a piac valamennyi villamosenergia- szolgáltatója számára, különös tekintettel a szállítási hely meghatározását lehetővé tevő információkra, a telepített kapacitásra és az előfizetett kapacitásra vonatkozó információkra. Amennyiben szükséges, a nemzeti szabályozó hatóság megkövetelheti a piacon jelen lévő szolgáltatóktól, hogy adják át ezeket az információkat az érintetteknek.
  ” |
| --- | --- |

15.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Az átvitelirendszer-üzemeltetők és átvitelirendszer-tulajdonosok titoktartási kötelezettsége

(1)   Az átvitelirendszer-üzemeltetők és az átvitelirendszer-tulajdonosok a 18. cikk vagy bármely egyéb, az információ közreadására vonatkozó jogi kötelezettség sérelme nélkül megőrzik az olyan, üzleti szempontból érzékeny információknak a titkosságát, amelyekhez üzleti tevékenységük során hozzájutnak; és megakadályozzák, hogy a saját tevékenységükkel kapcsolatos információ, amely üzleti szempontból előnyös lehet, megkülönböztető módon kerüljön nyilvánosságra, és főként nem adnak közre üzleti szempontból érzékeny információkat a társaság többi része számára, kivéve ha ez egy üzleti tranzakció végrehajtása miatt szükséges. Az információs szétválasztás szabályainak teljes körű betartatása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy az átvitelirendszer-tulajdonos és a társaság többi része ne használjon közös szolgáltatásokat (például közös jogi szolgálatot), kivéve a kizárólag adminisztratív vagy informatikai jellegű feladatok esetében.

(2)   Az átvitelirendszer-üzemeltetők a kapcsolt vállalkozások villamosenergia-értékesítései vagy -vásárlásai során semmilyen módon nem élhetnek vissza a hálózati hozzáférés biztosítása vagy az arról való tárgyalás során harmadik felektől szerzett, üzleti szempontból érzékeny információval.

(3)
     
  A piaci verseny szempontjából létfontosságú kereskedelmi információknak elérhetőnek kell lenniük a piac valamennyi villamosenergia- szolgáltatója számára, különös tekintettel a szállítási hely meghatározását lehetővé tevő információkra, a telepített kapacitásra és az előfizetett kapacitásra vonatkozó információkra. Amennyiben szükséges, a nemzeti szabályozó hatóság megkövetelheti a piacon jelen lévő szolgáltatóktól, hogy adják át ezeket az információkat az érintetteknek.
  ”

| 16. | A 14. cikk a következőképpen módosul:










  a) | a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  Az elosztórendszer-üzemeltető felelős annak biztosításáért, hogy a rendszer hosszú távon is képes legyen az ésszerű villamosenergia-elosztás iránti igények kielégítésére, továbbá felelős a gazdasági feltételek mellett biztonságos, megbízható és hatékony villamosenergia-elosztó rendszer – a környezetvédelmi szempontok és az energiahatékonyság elősegítésének kellő figyelembevétele mellett történő – üzemeltetéséért, fenntartásáért és fejlesztéséért.
  ” |
| --- | --- | --- |

16.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  Az elosztórendszer-üzemeltető felelős annak biztosításáért, hogy a rendszer hosszú távon is képes legyen az ésszerű villamosenergia-elosztás iránti igények kielégítésére, továbbá felelős a gazdasági feltételek mellett biztonságos, megbízható és hatékony villamosenergia-elosztó rendszer – a környezetvédelmi szempontok és az energiahatékonyság elősegítésének kellő figyelembevétele mellett történő – üzemeltetéséért, fenntartásáért és fejlesztéséért.
  ”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  Az elosztórendszer-üzemeltető a rendszerhasználókat megfelelő módon tájékoztatja annak érdekében, hogy azok hatékonyan hozzáférhessenek a hálózathoz és használhassák azt.
  ” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  Az elosztórendszer-üzemeltető a rendszerhasználókat megfelelő módon tájékoztatja annak érdekében, hogy azok hatékonyan hozzáférhessenek a hálózathoz és használhassák azt.
  ”

| c) | a (3) bekezdés után a következő bekezdések kerülnek beillesztésre:
  :
  "
  (3a)
     
  Az elosztórendszer-üzemeltető ... (12) az illetékes nemzeti szabályozó hatóság számára javaslatot nyújt be, amely leírja, hogy milyen informatikai és kommunikációs rendszereket kell bevezetni a (3) bekezdésben említett információk biztosítása érdekében. Ez a javaslat elősegíti – többek között – a kétirányú elektromos mérőberendezések használatát – amit ... (13) minden fogyasztóra ki kell terjeszteni, a végső fogyasztók és az elosztott termelők aktív részvételét a rendszerüzemeltetésben, valamint a valós idejű információ áramlását az elosztórendszer-üzemeltetők és az átvitelirendszer-üzemeltetők között, melynek célja az összes rendelkezésre álló termelési, hálózati és keresleti forrás felhasználásának optimalizálása.




  (3b)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok ... (14) jóváhagyják a (3a) bekezdésben említett javaslatokat. A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják a bevezetendő informatikai és kommunikációs rendszerek teljes együttműködtethetőségét. Ebből a célból iránymutatásokat bocsáthatnak ki és módosításokat rendelhetnek el a (3a) bekezdésben említett javaslatokkal kapcsolatban.




  (3c)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság a (3a) bekezdésben említett javaslattal kapcsolatos döntéséről szóló, az elosztórendszer-üzemeltetőnek történő értesítését megelőzően tájékoztatja az Ügynökséget, vagy ha az még nem működik, a Bizottságot. Az Ügynökség vagy a Bizottság biztosítja, hogy a bevezetendő informatikai és kommunikációs rendszerek elősegítik a villamos energia belső piacának fejlődését, és nem állítanak újabb technikai akadályokat. |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés után a következő bekezdések kerülnek beillesztésre:
  :

"
  (3a)
     
  Az elosztórendszer-üzemeltető ... (12) az illetékes nemzeti szabályozó hatóság számára javaslatot nyújt be, amely leírja, hogy milyen informatikai és kommunikációs rendszereket kell bevezetni a (3) bekezdésben említett információk biztosítása érdekében. Ez a javaslat elősegíti – többek között – a kétirányú elektromos mérőberendezések használatát – amit ... (13) minden fogyasztóra ki kell terjeszteni, a végső fogyasztók és az elosztott termelők aktív részvételét a rendszerüzemeltetésben, valamint a valós idejű információ áramlását az elosztórendszer-üzemeltetők és az átvitelirendszer-üzemeltetők között, melynek célja az összes rendelkezésre álló termelési, hálózati és keresleti forrás felhasználásának optimalizálása.

(3b)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok ... (14) jóváhagyják a (3a) bekezdésben említett javaslatokat. A nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják a bevezetendő informatikai és kommunikációs rendszerek teljes együttműködtethetőségét. Ebből a célból iránymutatásokat bocsáthatnak ki és módosításokat rendelhetnek el a (3a) bekezdésben említett javaslatokkal kapcsolatban.

(3c)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság a (3a) bekezdésben említett javaslattal kapcsolatos döntéséről szóló, az elosztórendszer-üzemeltetőnek történő értesítését megelőzően tájékoztatja az Ügynökséget, vagy ha az még nem működik, a Bizottságot. Az Ügynökség vagy a Bizottság biztosítja, hogy a bevezetendő informatikai és kommunikációs rendszerek elősegítik a villamos energia belső piacának fejlődését, és nem állítanak újabb technikai akadályokat.

| d) | a (4) bekezdés után következő bekezdés kerül beillesztésre:
  :
  „
  (4a)
     
  A tagállamok ösztönzik az elosztóhálózatok korszerűsítését, amelyet úgy kell megvalósítani, hogy ösztönözze a decentralizált villamosenergia-termelést, és biztosítsa az energiahatékonyságot.
  ” |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdés után következő bekezdés kerül beillesztésre:
  :

„
  (4a)
     
  A tagállamok ösztönzik az elosztóhálózatok korszerűsítését, amelyet úgy kell megvalósítani, hogy ösztönözze a decentralizált villamosenergia-termelést, és biztosítsa az energiahatékonyságot.
  ”

| 17. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A szöveg a (2) bekezdés c) pontjában az első mondat után az alábbi mondattal egészül ki:
  „E feladatok teljesítése érdekében az elosztórendszer-üzemeltetőnek rendelkeznie kell az ehhez szükséges pénzügyi, technikai és emberi erőforrásokkal.” |
| --- | --- | --- |

17.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

A szöveg a (2) bekezdés c) pontjában az első mondat után az alábbi mondattal egészül ki:

„E feladatok teljesítése érdekében az elosztórendszer-üzemeltetőnek rendelkeznie kell az ehhez szükséges pénzügyi, technikai és emberi erőforrásokkal.”

| b) | A 2. bekezdés (d) pontja a következőképpen módosul:






  i. | Az utolsó mondat a következőre módosul:
  „A megfelelőségi program felügyeletéért felelős személy vagy testület – a továbbiakban: megfelelésért felelős tisztviselő – éves jelentést készít a megtett intézkedésekről, azt nyilvánosságra hozza és eljuttatja a 22a. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályozó hatósághoz.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 2. bekezdés (d) pontja a következőképpen módosul:

i.

Az utolsó mondat a következőre módosul:

„A megfelelőségi program felügyeletéért felelős személy vagy testület – a továbbiakban: megfelelésért felelős tisztviselő – éves jelentést készít a megtett intézkedésekről, azt nyilvánosságra hozza és eljuttatja a 22a. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályozó hatósághoz.”

| ii. | A szöveg a következő mondattal egészül ki:
  „A megfelelésért felelős tisztviselő teljesen független, és feladata teljesítése érdekében az elosztórendszer-üzemeltető és kapcsolt vállalkozásai minden szükséges információjához hozzáférhet.” |
| --- | --- |

ii.

A szöveg a következő mondattal egészül ki:

„A megfelelésért felelős tisztviselő teljesen független, és feladata teljesítése érdekében az elosztórendszer-üzemeltető és kapcsolt vállalkozásai minden szükséges információjához hozzáférhet.”

| c) | A cikk a következő ║ bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Ha az elosztórendszer-üzemeltető egy vertikálisan integrált vállalkozás részét alkotja, úgy a
  nemzeti szabályozó hatóságoknak
  gondoskodniuk kell, tevékenységei felügyelete révén, hogy az elosztórendszer-üzemeltető a vertikális integrációt ne használhassa ki a verseny torzítására. A vertikálisan integrált elosztórendszer-üzemeltetők kommunikációjukban és a márkaépítés során nem kelthetnek zavart a vertikálisan integrált vállalkozás ellátó ágának különállósága tekintetében.” |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő ║ bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Ha az elosztórendszer-üzemeltető egy vertikálisan integrált vállalkozás részét alkotja, úgy a
  nemzeti szabályozó hatóságoknak
  gondoskodniuk kell, tevékenységei felügyelete révén, hogy az elosztórendszer-üzemeltető a vertikális integrációt ne használhassa ki a verseny torzítására. A vertikálisan integrált elosztórendszer-üzemeltetők kommunikációjukban és a márkaépítés során nem kelthetnek zavart a vertikálisan integrált vállalkozás ellátó ágának különállósága tekintetében.”

▐

| 18. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez az irányelv nem akadályozhatja meg, hogy a villamos energia átvitelét és elosztását kombináltrendszer-üzemeltető működtesse, ha az minden egyes tevékenysége tekintetében megfelel a 8. cikk és a 10b. cikk, valamint a 15. cikk (1) bekezdése vonatkozó rendelkezéseinek.” |
| --- | --- |

18.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„Ez az irányelv nem akadályozhatja meg, hogy a villamos energia átvitelét és elosztását kombináltrendszer-üzemeltető működtesse, ha az minden egyes tevékenysége tekintetében megfelel a 8. cikk és a 10b. cikk, valamint a 15. cikk (1) bekezdése vonatkozó rendelkezéseinek.”

| 19. | A 19. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (3)
     
  A villamosenergia-ipari vállalkozások belső számvitelükben külön elszámolást vezetnek az átviteli és elosztási tevékenységük mindegyikéről, mintha a szóban forgó tevékenységeket különálló vállalkozások végeznék, a hátrányos megkülönböztetés, a keresztfinanszírozás és a versenytorzulás elkerülése céljából. Elszámolást kell készíteniük – amely lehet összevont is – az átvitelhez vagy elosztáshoz nem kapcsolódó, valamennyi villamosenergia-ipari tevékenységükről is. 2007. július 1-jéig külön elszámolást kell vezetniük a feljogosított, illetve a nem feljogosított fogyasztóknak nyújtott ellátási tevékenységről. Az elszámolásokban részletezni kell az átviteli/elosztóhálózat tulajdonlásából származó bevételeket. Adott esetben összevont elszámolást kell vezetni az egyéb, nem villamosenergia-ipari tevékenységekről is. A belső számvitelnek tartalmaznia kell minden egyes tevékenység mérlegét és eredménykimutatását.
  „ |
| --- | --- |

19.

A 19. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (3)
     
  A villamosenergia-ipari vállalkozások belső számvitelükben külön elszámolást vezetnek az átviteli és elosztási tevékenységük mindegyikéről, mintha a szóban forgó tevékenységeket különálló vállalkozások végeznék, a hátrányos megkülönböztetés, a keresztfinanszírozás és a versenytorzulás elkerülése céljából. Elszámolást kell készíteniük – amely lehet összevont is – az átvitelhez vagy elosztáshoz nem kapcsolódó, valamennyi villamosenergia-ipari tevékenységükről is. 2007. július 1-jéig külön elszámolást kell vezetniük a feljogosított, illetve a nem feljogosított fogyasztóknak nyújtott ellátási tevékenységről. Az elszámolásokban részletezni kell az átviteli/elosztóhálózat tulajdonlásából származó bevételeket. Adott esetben összevont elszámolást kell vezetni az egyéb, nem villamosenergia-ipari tevékenységekről is. A belső számvitelnek tartalmaznia kell minden egyes tevékenység mérlegét és eredménykimutatását.
  „

| 20. | A 20. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  Az átviteli- vagy az elosztórendszer-üzemeltető megtagadhatja a hálózati hozzáférést, ha fizikailag nem áll rendelkezésre a szükséges kapacitás. A megtagadást objektív, technikailag és gazdaságilag alátámasztott kritériumokkal kellőképpen megalapozott indokokkal kell alátámasztani. A nemzeti szabályozó hatóság biztosítja, hogy e kritériumokat következetesen alkalmazzák, illetve hogy a rendszerhasználónak, akinek megtagadták a hozzáférést, van jogorvoslati lehetősége. Megtagadás esetén és adott esetben a nemzeti szabályozó hatóságok gondoskodnak arról, hogy az átviteli- vagy az elosztórendszer-üzemeltető érdemi információt nyújtson azokról az intézkedésekről, amelyek a hálózat megerősítéséhez szükségesek lennének. Az információt kérő féltől az információnyújtás költségeinek megfelelő, méltányos díj kérhető.
  ” |
| --- | --- |

20.

A 20. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  Az átviteli- vagy az elosztórendszer-üzemeltető megtagadhatja a hálózati hozzáférést, ha fizikailag nem áll rendelkezésre a szükséges kapacitás. A megtagadást objektív, technikailag és gazdaságilag alátámasztott kritériumokkal kellőképpen megalapozott indokokkal kell alátámasztani. A nemzeti szabályozó hatóság biztosítja, hogy e kritériumokat következetesen alkalmazzák, illetve hogy a rendszerhasználónak, akinek megtagadták a hozzáférést, van jogorvoslati lehetősége. Megtagadás esetén és adott esetben a nemzeti szabályozó hatóságok gondoskodnak arról, hogy az átviteli- vagy az elosztórendszer-üzemeltető érdemi információt nyújtson azokról az intézkedésekről, amelyek a hálózat megerősítéséhez szükségesek lennének. Az információt kérő féltől az információnyújtás költségeinek megfelelő, méltányos díj kérhető.
  ”

| 21. | A 21. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:


  „
  (2a)
     
  A feljogosított fogyasztók több ellátóval egyszerre is szerződhetnek.




  (2b)
     
  Az Ügynökség valós időben felügyeli az Unióban, az Európai Gazdasági Térségben és a szomszédos országokban szervezetten működő nagykereskedelmi villamosenergia-piacokat abból a célból, hogy feltárja a piaci pozícióval való visszaéléseket, illetve a piac működési hiányosságait, valamint hogy a belső piac működésének hatékonyságát elősegítse.
  ” |
| --- | --- |

21.

A 21. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„
  (2a)
     
  A feljogosított fogyasztók több ellátóval egyszerre is szerződhetnek.

(2b)
     
  Az Ügynökség valós időben felügyeli az Unióban, az Európai Gazdasági Térségben és a szomszédos országokban szervezetten működő nagykereskedelmi villamosenergia-piacokat abból a célból, hogy feltárja a piaci pozícióval való visszaéléseket, illetve a piac működési hiányosságait, valamint hogy a belső piac működésének hatékonyságát elősegítse.
  ”

| 22. | A szöveg a 22. cikk után a következő ║ fejezettel egészül ki:
  „VIIa. FEJEZET
  NEMZETI SZABÁLYOZÓ HATÓSÁGOK

  22a. cikk


  A nemzeti szabályozó hatóságok kijelölése és függetlensége

  (1)   Minden tagállam kijelöl egy nemzeti szabályozó hatóságot.
  (2)   A tagállamok szavatolják a nemzeti szabályozó hatóság függetlenségét, és biztosítják, hogy a hatóság részrehajlás nélkül és átlátható módon gyakorolja hatáskörét. E célból a tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  és a kapcsolódó jogszabályok
  által ráruházott szabályozói feladat végrehajtása során a nemzeti szabályozó hatóság:








  a) | jogilag elkülönüljön és funkcionálisan független legyen bármely más köz- vagy magánszektorbeli jogalanytól, és |
| --- | --- | --- |

22.

A szöveg a 22. cikk után a következő ║ fejezettel egészül ki:

„VIIa. FEJEZET

NEMZETI SZABÁLYOZÓ HATÓSÁGOK

22a. cikk

A nemzeti szabályozó hatóságok kijelölése és függetlensége

(1)   Minden tagállam kijelöl egy nemzeti szabályozó hatóságot.

(2)   A tagállamok szavatolják a nemzeti szabályozó hatóság függetlenségét, és biztosítják, hogy a hatóság részrehajlás nélkül és átlátható módon gyakorolja hatáskörét. E célból a tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv
  és a kapcsolódó jogszabályok
  által ráruházott szabályozói feladat végrehajtása során a nemzeti szabályozó hatóság:

a)

jogilag elkülönüljön és funkcionálisan független legyen bármely más köz- vagy magánszektorbeli jogalanytól, és

| b) | ║személyzete és az igazgatásáért felelős személyek minden piaci érdektől függetlenül tevékenykednek, és |
| --- | --- |

b)

║személyzete és az igazgatásáért felelős személyek minden piaci érdektől függetlenül tevékenykednek, és

| c) | szabályozói feladataik végrehajtása során nem kérnek és nem fogadnak el
  közvetlen
  utasítást semmilyen kormánytól vagy egyéb köz- vagy magánszektorbeli jogalanytól. |
| --- | --- |

c)

szabályozói feladataik végrehajtása során nem kérnek és nem fogadnak el
  közvetlen
  utasítást semmilyen kormánytól vagy egyéb köz- vagy magánszektorbeli jogalanytól.

(3)   A nemzeti szabályozó hatóság függetlenségének védelme érdekében a tagállamok különösen ügyelnek arra, hogy:

| a) | a nemzeti szabályozó hatóság jogi személyiséggel,
  pénzügyi
  önállósággal, továbbá megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal rendelkezzen feladatai végrehajtásához; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti szabályozó hatóság jogi személyiséggel,
  pénzügyi
  önállósággal, továbbá megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal rendelkezzen feladatai végrehajtásához;

| b) | a nemzeti szabályozói hatóság igazgatótanácsa tagjainak kinevezése legalább ötéves
  ,
  de hét évet meg nem haladó, meg nem hosszabbítható határozott időtartamra szóljon. Az első hivatali idő esetében a tagok felének hivatali ideje két és fél év. A tagok
  csak akkor
  menthetők
  fel
  hivatalukból
  , ha már nem
  teljesítik
  az e cikkben meghatározott feltételeket vagy ha
  a nemzeti jog szerint
  súlyos kötelességszegést
  követnek
  el; és |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozói hatóság igazgatótanácsa tagjainak kinevezése legalább ötéves
  ,
  de hét évet meg nem haladó, meg nem hosszabbítható határozott időtartamra szóljon. Az első hivatali idő esetében a tagok felének hivatali ideje két és fél év. A tagok
  csak akkor
  menthetők
  fel
  hivatalukból
  , ha már nem
  teljesítik
  az e cikkben meghatározott feltételeket vagy ha
  a nemzeti jog szerint
  súlyos kötelességszegést
  követnek
  el; és

| c) | a nemzeti szabályozó hatóság költségvetési igényeit az energiapiaci műveletekből származó közvetlen bevételekből látják el. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti szabályozó hatóság költségvetési igényeit az energiapiaci műveletekből származó közvetlen bevételekből látják el.

22b. cikk

A nemzeti szabályozó hatóság szakpolitikai céljai

Az ezen irányelvben meghatározott szabályozói feladatok végrehajtásában a nemzeti szabályozó hatóság minden indokolt lépést megtesz a következő célok megvalósítására:

| a) | versenyképes, biztonságos és környezetileg fenntartható belső villamosenergia-piac elősegítése a Közösségen belül, szoros együttműködésben a Bizottsággal, az Ügynökséggel, más tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival, valamint a Közösség valamennyi fogyasztójára és ellátójára kiterjedő tényleges piacnyitás
  , valamint az energiaellátási hálózatok hatékony és megbízható módon, a hosszú távú célok szem előtt tartásával történő üzemeltetésének biztosítása
  ; |
| --- | --- |

a)

versenyképes, biztonságos és környezetileg fenntartható belső villamosenergia-piac elősegítése a Közösségen belül, szoros együttműködésben a Bizottsággal, az Ügynökséggel, más tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival, valamint a Közösség valamennyi fogyasztójára és ellátójára kiterjedő tényleges piacnyitás
  , valamint az energiaellátási hálózatok hatékony és megbízható módon, a hosszú távú célok szem előtt tartásával történő üzemeltetésének biztosítása
  ;

| b) | versenyképes és megfelelően működő ▐ piacok kialakítása a Közösségen belül, az a) pontban említett cél megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

versenyképes és megfelelően működő ▐ piacok kialakítása a Közösségen belül, az a) pontban említett cél megvalósítása érdekében;

| c) | minden,
  a tagállamok közötti villamosenergia-kereskedelemre vonatkozó
  korlátozás
  feloldása, beleértve a megfelelő, határokon átnyúló átviteli kapacitásoknak a kereslet kielégítése
  és
  a nemzeti piacok integrációjának fokozása
  érdekében történő fejlesztését,
  a villamos energiának az egész Közösségben való
  áramlását megkönnyítendő
  ; |
| --- | --- |

c)

minden,
  a tagállamok közötti villamosenergia-kereskedelemre vonatkozó
  korlátozás
  feloldása, beleértve a megfelelő, határokon átnyúló átviteli kapacitásoknak a kereslet kielégítése
  és
  a nemzeti piacok integrációjának fokozása
  érdekében történő fejlesztését,
  a villamos energiának az egész Közösségben való
  áramlását megkönnyítendő
  ;

| d) | fogyasztóorientált,
  biztonságos, megbízható és hatékony
  hálózatrendszerek
  ║ fejlesztésének
  a legtakarékosabb módon való
  biztosítása,
  a rendszer-megfelelőség elősegítése, egyúttal
  az energiahatékonyság,
  valamint
  a
  nagy
  és
  a kis léptékű megújuló energiák és
  az
  elosztott termelés integrációjának biztosítása mind
  az
  átviteli-
  , mind
  az elosztóhálózatokban
  ; |
| --- | --- |

d)

fogyasztóorientált,
  biztonságos, megbízható és hatékony
  hálózatrendszerek
  ║ fejlesztésének
  a legtakarékosabb módon való
  biztosítása,
  a rendszer-megfelelőség elősegítése, egyúttal
  az energiahatékonyság,
  valamint
  a
  nagy
  és
  a kis léptékű megújuló energiák és
  az
  elosztott termelés integrációjának biztosítása mind
  az
  átviteli-
  , mind
  az elosztóhálózatokban
  ;

| e) | az új termelőkapacitások hálózati hozzáférésének megkönnyítése, különösen az új piaci szereplők és az újrahasznosítható energia piaci hozzáférését esetleg akadályozó tényezők eltávolítása; |
| --- | --- |

e)

az új termelőkapacitások hálózati hozzáférésének megkönnyítése, különösen az új piaci szereplők és az újrahasznosítható energia piaci hozzáférését esetleg akadályozó tényezők eltávolítása;

| f) | annak biztosítása, hogy a hálózatüzemeltetők megfelelő – mind rövid, mind hosszú távú – ösztönzőket kapjanak a hálózati teljesítmény hatékonyságának növelésére és a piaci integráció elősegítésére; |
| --- | --- |

f)

annak biztosítása, hogy a hálózatüzemeltetők megfelelő – mind rövid, mind hosszú távú – ösztönzőket kapjanak a hálózati teljesítmény hatékonyságának növelésére és a piaci integráció elősegítésére;

| g) | a saját nemzeti piac hatékony
  működése révén fogyasztói hasznok
  biztosítása
  , a fogyasztók védelmének garantálása

  és a versenyhivatalokkal együttműködve a tényleges verseny elősegítése; |
| --- | --- |

g)

a saját nemzeti piac hatékony
  működése révén fogyasztói hasznok
  biztosítása
  , a fogyasztók védelmének garantálása

  és a versenyhivatalokkal együttműködve a tényleges verseny elősegítése;

| h) | a villamosenergia-ellátás mint egyetemes szolgáltatás és közszolgáltatás magas színvonalának elősegítése, hozzájárulva a rászoruló fogyasztók védelméhez, és az A. mellékletben meghatározott fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességének biztosításához nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

h)

a villamosenergia-ellátás mint egyetemes szolgáltatás és közszolgáltatás magas színvonalának elősegítése, hozzájárulva a rászoruló fogyasztók védelméhez, és az A. mellékletben meghatározott fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességének biztosításához nyújtott támogatás;

| i) | a szükséges adatcsere-eljárások harmonizálása. |
| --- | --- |

i)

a szükséges adatcsere-eljárások harmonizálása.

22c. cikk

A nemzeti szabályozó hatóság feladatai és hatáskörei

(1)   A nemzeti szabályozó hatóság feladatai
  , amelyeket adott esetben más érintett közösségi és nemzeti szervezetekkel, átvitelirendszer-üzemeltetőkkel és más piaci érdekelt felekkel szoros együttműködésben, valamint az előbbiek saját külön hatásköreinek sérelme nélkül kell elvégeznie,
  a következők:

| a) | meghatározza és jóváhagyja a szabályozott hálózati díjakat és hálózati díjösszetevőket független módon és átlátható kritériumoknak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

meghatározza és jóváhagyja a szabályozott hálózati díjakat és hálózati díjösszetevőket független módon és átlátható kritériumoknak megfelelően;

| b) | biztosítja, hogy az átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetők, továbbá adott esetben a rendszertulajdonosok, valamint a villamosenergia-ipari vállalkozások teljesítsék az e rendelet és más közösségi jogszabályok szerinti kötelezettségeiket, beleértve a határokon átnyúló ügyekkel kapcsolatosakat is; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy az átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetők, továbbá adott esetben a rendszertulajdonosok, valamint a villamosenergia-ipari vállalkozások teljesítsék az e rendelet és más közösségi jogszabályok szerinti kötelezettségeiket, beleértve a határokon átnyúló ügyekkel kapcsolatosakat is;

| c) | a határokon átnyúló ügyekben együttműködik a többi tagállam nemzeti szabályozó hatóságaival

  és az Ügynökséggel, beleértve annak biztosítását, hogy az átviteli infrastruktúrák között elegendő rendszerösszekötő kapacitás legyen a hatékony átfogó piaci értékelésnek és az ellátásbiztonsági kritériumoknak való megfelelés érdekében a különböző tagállamokban lévő ellátási vállalkozások közötti hátrányos megkülönböztetés nélkül
  ; |
| --- | --- |

c)

a határokon átnyúló ügyekben együttműködik a többi tagállam nemzeti szabályozó hatóságaival

  és az Ügynökséggel, beleértve annak biztosítását, hogy az átviteli infrastruktúrák között elegendő rendszerösszekötő kapacitás legyen a hatékony átfogó piaci értékelésnek és az ellátásbiztonsági kritériumoknak való megfelelés érdekében a különböző tagállamokban lévő ellátási vállalkozások közötti hátrányos megkülönböztetés nélkül
  ;

| d) | betartja és végrehajtja a Bizottság és az Ügynökség
  minden vonatkozó, kötelező határozatát
  ; |
| --- | --- |

d)

betartja és végrehajtja a Bizottság és az Ügynökség
  minden vonatkozó, kötelező határozatát
  ;

| e) | éves jelentést készít a Bizottság, a tagállamok érintett hatóságai és az Ügynökség részére saját tevékenységéről és feladatainak végrehajtásáról. A jelentés az e cikkben felsorolt minden egyes feladat tekintetében beszámol a megtett lépésekről és az eredményekről; |
| --- | --- |

e)

éves jelentést készít a Bizottság, a tagállamok érintett hatóságai és az Ügynökség részére saját tevékenységéről és feladatainak végrehajtásáról. A jelentés az e cikkben felsorolt minden egyes feladat tekintetében beszámol a megtett lépésekről és az eredményekről;

| f) | figyeli a jelen irányelv és más, releváns közösségi jogszabályok értelmében a szétválasztásra vonatkozó követelményeknek való megfelelést,
  biztosítja, hogy az átviteli, az elosztási és az ellátási tevékenységek között ne legyen keresztfinanszírozás
  valamint azt, hogy az elosztási és az átviteli tarifákat jóval korábban állapítsák meg, mint amikor azokat alkalmazni kell
  ; |
| --- | --- |

f)

figyeli a jelen irányelv és más, releváns közösségi jogszabályok értelmében a szétválasztásra vonatkozó követelményeknek való megfelelést,
  biztosítja, hogy az átviteli, az elosztási és az ellátási tevékenységek között ne legyen keresztfinanszírozás
  valamint azt, hogy az elosztási és az átviteli tarifákat jóval korábban állapítsák meg, mint amikor azokat alkalmazni kell
  ;

| g) | felügyeli az átvitelirendszer-üzemeltetők beruházási terveit, és értékeli azokat az éves jelentésben, az 1228/2003/EK rendelet 2c. cikkének (1) bekezdésében említett, tíz évre szóló, az egész Közösségre kiterjedő hálózati
  befektetési
  tervnek való megfelelés tekintetében;
  a tíz éves beruházási terv a befektetéseket előmozdító intézkedésekre ösztönöz, különösen a kis és nem jövedelmező energiapiacokon, és biztosítja, hogy a munkaerő minősége és létszáma elégséges legyen a szolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez; a tíz éves beruházási terv nem teljesítése az adott üzemeltető által arányos, az üzemeltetőre az Ügynökség ajánlásaival összhangban a nemzeti szabályozó hatóság által kirótt szankciók alkalmazásához vezet; |
| --- | --- |

g)

felügyeli az átvitelirendszer-üzemeltetők beruházási terveit, és értékeli azokat az éves jelentésben, az 1228/2003/EK rendelet 2c. cikkének (1) bekezdésében említett, tíz évre szóló, az egész Közösségre kiterjedő hálózati
  befektetési
  tervnek való megfelelés tekintetében;
  a tíz éves beruházási terv a befektetéseket előmozdító intézkedésekre ösztönöz, különösen a kis és nem jövedelmező energiapiacokon, és biztosítja, hogy a munkaerő minősége és létszáma elégséges legyen a szolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez; a tíz éves beruházási terv nem teljesítése az adott üzemeltető által arányos, az üzemeltetőre az Ügynökség ajánlásaival összhangban a nemzeti szabályozó hatóság által kirótt szankciók alkalmazásához vezet;

| h) | jóváhagyja az átvitelirendszer-üzemeltetők éves beruházási terveit; |
| --- | --- |

h)

jóváhagyja az átvitelirendszer-üzemeltetők éves beruházási terveit;

| i) | felügyeli a
  hálózatbiztonsági
  és
  megbízhatósági követelményeknek való megfelelést
  ,
  szabványokat és követelményeket állapít meg, illetve hagy jóvá a szolgáltatás és az ellátás minősége tekintetében,
  továbbá felülvizsgálja
  az addigi teljesítményt
  a
  szolgáltatás
  és
  az ellátás minősége, illetve a hálózatbiztonsági és megbízhatósági szabályok szempontjából
  ; |
| --- | --- |

i)

felügyeli a
  hálózatbiztonsági
  és
  megbízhatósági követelményeknek való megfelelést
  ,
  szabványokat és követelményeket állapít meg, illetve hagy jóvá a szolgáltatás és az ellátás minősége tekintetében,
  továbbá felülvizsgálja
  az addigi teljesítményt
  a
  szolgáltatás
  és
  az ellátás minősége, illetve a hálózatbiztonsági és megbízhatósági szabályok szempontjából
  ;

| j) | felügyeli az átláthatóság szintjét, biztosítja, hogy a villamosenergia-ipari vállalkozások megfeleljenek az átláthatósági követelményeknek; |
| --- | --- |

j)

felügyeli az átláthatóság szintjét, biztosítja, hogy a villamosenergia-ipari vállalkozások megfeleljenek az átláthatósági követelményeknek;

| k) | ösztönzi az európai megszakítható ellátási szerződések fejlesztését; |
| --- | --- |

k)

ösztönzi az európai megszakítható ellátási szerződések fejlesztését;

| l) | a versenyhivatalokkal együttműködve nagy- és kiskereskedelmi szinten figyelemmel kíséri a
  tényleges
  piacnyitást és a versenyt – beleértve a villamosenergia-tőzsdét, a lakossági árakat, a szolgáltatóváltás díjait, a
  tényleges fogyasztást tükröző megfelelő előrefizetési feltételeket, a be- és
  kikapcsolási díjakat
  , a karbantartási költségeket
  és a meghatározott formátumú lakossági panaszokat –, valamint a verseny bármely torzulását vagy korlátozását, beleértve a vonatkozó tájékoztatás nyújtását, adott esetben pedig felhívja az érintett illetékes hatóságok figyelmét a vonatkozó ügyekre; |
| --- | --- |

l)

a versenyhivatalokkal együttműködve nagy- és kiskereskedelmi szinten figyelemmel kíséri a
  tényleges
  piacnyitást és a versenyt – beleértve a villamosenergia-tőzsdét, a lakossági árakat, a szolgáltatóváltás díjait, a
  tényleges fogyasztást tükröző megfelelő előrefizetési feltételeket, a be- és
  kikapcsolási díjakat
  , a karbantartási költségeket
  és a meghatározott formátumú lakossági panaszokat –, valamint a verseny bármely torzulását vagy korlátozását, beleértve a vonatkozó tájékoztatás nyújtását, adott esetben pedig felhívja az érintett illetékes hatóságok figyelmét a vonatkozó ügyekre;

| m) | figyelemmel kíséri a korlátozó jellegű szerződéses gyakorlatok előfordulását, beleértve a kizárólagossági záradékokat, amelyek akadályozhatják vagy korlátozhatják, hogy a nem lakossági fogyasztók egyidejűleg több szolgáltatóval is szerződést kössenek; ahol helyénvaló, az ilyen gyakorlatról tájékoztatja a nemzeti versenyfelügyeleti hatóságokat; |
| --- | --- |

m)

figyelemmel kíséri a korlátozó jellegű szerződéses gyakorlatok előfordulását, beleértve a kizárólagossági záradékokat, amelyek akadályozhatják vagy korlátozhatják, hogy a nem lakossági fogyasztók egyidejűleg több szolgáltatóval is szerződést kössenek; ahol helyénvaló, az ilyen gyakorlatról tájékoztatja a nemzeti versenyfelügyeleti hatóságokat;

| n) | a Szerződés rendelkezéseinek teljes figyelembe vételével, előmozdítja az energiafogyasztók és szolgáltatók közötti olyan hosszú távú szerződéseket, amelyek hozzájárulnak az energiatermelés és elosztás javításához, egyidejűleg lehetővé teszik a fogyasztók számára az ennek eredményeként létrejövő előnyökből való részesülést, feltéve, hogy ezek a megállapodások hozzá tudnak járulni az energiaszektor beruházásainak optimális szintjéhez; |
| --- | --- |

n)

a Szerződés rendelkezéseinek teljes figyelembe vételével, előmozdítja az energiafogyasztók és szolgáltatók közötti olyan hosszú távú szerződéseket, amelyek hozzájárulnak az energiatermelés és elosztás javításához, egyidejűleg lehetővé teszik a fogyasztók számára az ennek eredményeként létrejövő előnyökből való részesülést, feltéve, hogy ezek a megállapodások hozzá tudnak járulni az energiaszektor beruházásainak optimális szintjéhez;

| o) | elismeri a szerződéses szabadságot a hosszú távú szerződések tekintetében, valamint az eszközalapú szerződések megkötésének lehetőségét, feltéve, hogy ezek összhangban állnak a hatályos közösségi jogszabályokkal. |
| --- | --- |

o)

elismeri a szerződéses szabadságot a hosszú távú szerződések tekintetében, valamint az eszközalapú szerződések megkötésének lehetőségét, feltéve, hogy ezek összhangban állnak a hatályos közösségi jogszabályokkal.

| p) | figyelemmel kíséri, hogy az átviteli és elosztó vállalkozásoknak mennyi időbe telik az összekötetések kialakítása és a javítása
  , és az ügynökség iránymutatásaival összhangban szankciókat állapít meg a határidő indokolatlan túllépése esetén
  ; |
| --- | --- |

p)

figyelemmel kíséri, hogy az átviteli és elosztó vállalkozásoknak mennyi időbe telik az összekötetések kialakítása és a javítása
  , és az ügynökség iránymutatásaival összhangban szankciókat állapít meg a határidő indokolatlan túllépése esetén
  ;

| q) | az egyéb nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörének sérelme nélkül,
  felügyeli
  a villamosenergia-ellátásnak mint egyetemes szolgáltatásnak és közszolgáltatásnak a magas színvonalát
  és
  a védelemre szoruló fogyasztók védelmét ▐; |
| --- | --- |

q)

az egyéb nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörének sérelme nélkül,
  felügyeli
  a villamosenergia-ellátásnak mint egyetemes szolgáltatásnak és közszolgáltatásnak a magas színvonalát
  és
  a védelemre szoruló fogyasztók védelmét ▐;

| r) | biztosítja az A. mellékletben meghatározott fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességét és végrehajtását. |
| --- | --- |

r)

biztosítja az A. mellékletben meghatározott fogyasztóvédelmi intézkedések eredményességét és végrehajtását.

| s) | legalább évente ajánlásokat tesz közzé az ellátási tarifák 3. cikknek való megfelelőségéről
  , kellő figyelmet fordítva ezekben az ajánlásokban a szabályozott (nagykereskedelmi és végfelhasználói) árakkal dolgozó piac működésére gyakorolt hatásokra
  ; |
| --- | --- |

s)

legalább évente ajánlásokat tesz közzé az ellátási tarifák 3. cikknek való megfelelőségéről
  , kellő figyelmet fordítva ezekben az ajánlásokban a szabályozott (nagykereskedelmi és végfelhasználói) árakkal dolgozó piac működésére gyakorolt hatásokra
  ;

| t) | bejelentést tesz a nemzeti versenyhatóságnak és a Bizottságnak azokról a tagállamokról, amelyekben a szabályozott tarifák a piaci árnál alacsonyabbak; |
| --- | --- |

t)

bejelentést tesz a nemzeti versenyhatóságnak és a Bizottságnak azokról a tagállamokról, amelyekben a szabályozott tarifák a piaci árnál alacsonyabbak;

| u) | megállapítja
  a
  végfogyasztók, az ellátók, az elosztók és a mérőberendezés-üzemeltetők közötti kapcsolatokra vonatkozó szabályokat, amelyek hatálya alá tartozik legalább a
  fogyasztók fogyasztási adataihoz
  , köztük az árakhoz és a kapcsolódó költségekhez
  való
  hozzáférés
  ,
  az ezen adatokra vonatkozó, könnyen érthető, harmonizált formátum alkalmazása,
  a
  tényleges fogyasztást tükröző megfelelő előlegfizetés, valamint
  az A. melléklet h) szakasza alatti
  ilyen
  adatokhoz való
  azonnali hozzáférés valamennyi fogyasztó számára
  ; |
| --- | --- |

u)

megállapítja
  a
  végfogyasztók, az ellátók, az elosztók és a mérőberendezés-üzemeltetők közötti kapcsolatokra vonatkozó szabályokat, amelyek hatálya alá tartozik legalább a
  fogyasztók fogyasztási adataihoz
  , köztük az árakhoz és a kapcsolódó költségekhez
  való
  hozzáférés
  ,
  az ezen adatokra vonatkozó, könnyen érthető, harmonizált formátum alkalmazása,
  a
  tényleges fogyasztást tükröző megfelelő előlegfizetés, valamint
  az A. melléklet h) szakasza alatti
  ilyen
  adatokhoz való
  azonnali hozzáférés valamennyi fogyasztó számára
  ;

| v) | az 1228/2003/EK rendelettel összhangban felügyeli az átvitelirendszer-üzemeltetők, elosztórendszer-üzemeltetők, ellátók és fogyasztók, valamint egyéb piaci szereplők szerepével és felelősségével kapcsolatos szabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

v)

az 1228/2003/EK rendelettel összhangban felügyeli az átvitelirendszer-üzemeltetők, elosztórendszer-üzemeltetők, ellátók és fogyasztók, valamint egyéb piaci szereplők szerepével és felelősségével kapcsolatos szabályok végrehajtását;

| w) | az ellátás biztonságával összefüggésben felügyeli a termelőkapacitásokba történő beruházásokat; |
| --- | --- |

w)

az ellátás biztonságával összefüggésben felügyeli a termelőkapacitásokba történő beruházásokat;

| x) | adott esetben vétójogot gyakorol az átvitelirendszer-üzemeltető általános irányításáért felelős személyek kinevezésére vagy felmentésére vonatkozó döntések felett; |
| --- | --- |

x)

adott esetben vétójogot gyakorol az átvitelirendszer-üzemeltető általános irányításáért felelős személyek kinevezésére vagy felmentésére vonatkozó döntések felett;

| y) | meghatározza vagy jóváhagyja a hálózati hozzáférési díjakat, és közzéteszi az ilyen díjak meghatározásához alkalmazott módszertant; |
| --- | --- |

y)

meghatározza vagy jóváhagyja a hálózati hozzáférési díjakat, és közzéteszi az ilyen díjak meghatározásához alkalmazott módszertant;

| z) | meghatározza vagy jóváhagyja a szolgáltatás minőségi előírásait, felügyeli a végrehajtást, és az előírások be nem tartása esetén szankciókat alkalmaz; |
| --- | --- |

z)

meghatározza vagy jóváhagyja a szolgáltatás minőségi előírásait, felügyeli a végrehajtást, és az előírások be nem tartása esetén szankciókat alkalmaz;

| aa) | felügyeli a 24. cikkben említett biztonsági intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

aa)

felügyeli a 24. cikkben említett biztonsági intézkedések végrehajtását;

| ab) | az adatcserére vonatkozó eljárások harmonizációja a legfontosabb regionális szintű piaci eljárások tekintetében; |
| --- | --- |

ab)

az adatcserére vonatkozó eljárások harmonizációja a legfontosabb regionális szintű piaci eljárások tekintetében;

| ac) | ársapkák alkalmazása a nem versenyképes piacokon meghatározott, korlátozott ideig a fogyasztók piaci visszaélésektől való védelme érdekében oly módon, hogy az ársapka meghatározásának szintje kellően magas legyen ahhoz, hogy ne riassza el az új belépőket és ne akadályozza a meglévő versenytársakat; |
| --- | --- |

ac)

ársapkák alkalmazása a nem versenyképes piacokon meghatározott, korlátozott ideig a fogyasztók piaci visszaélésektől való védelme érdekében oly módon, hogy az ársapka meghatározásának szintje kellően magas legyen ahhoz, hogy ne riassza el az új belépőket és ne akadályozza a meglévő versenytársakat;

| ad) | az átvitelirendszer-üzemeltetők karbantartási politikájának vizsgálata; |
| --- | --- |

ad)

az átvitelirendszer-üzemeltetők karbantartási politikájának vizsgálata;

| ae) | az illetékes tervező hatóságokkal együtt iránymutatásokat dolgoz ki az időben korlátozott engedélyezési eljárás tekintetében, hogy új belépőket ösztönözzön a villamosenergia-termelés és -kereskedelem piacára való belépésre; és |
| --- | --- |

ae)

az illetékes tervező hatóságokkal együtt iránymutatásokat dolgoz ki az időben korlátozott engedélyezési eljárás tekintetében, hogy új belépőket ösztönözzön a villamosenergia-termelés és -kereskedelem piacára való belépésre; és

| af) | biztosítja a nagykereskedelmi áringadozások átláthatóságát. |
| --- | --- |

af)

biztosítja a nagykereskedelmi áringadozások átláthatóságát.

(2)
     
  Ha a tagállam úgy rendelkezik, az (1) bekezdésben említett felügyeleti feladatokat a nemzeti szabályozó hatóságtól eltérő, más hatóság is elláthatja. Ilyen esetben a felügyeletből származó információt a lehető leggyorsabban a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

A nemzeti szabályozó hatóság – függetlenségét megőrizve, saját egyedi hatásköreinek sérelme nélkül és a jobb szabályozás elveivel összhangban – az (1) bekezdésben említett feladatinak elvégzésekor szükség esetén konzultációt folytat az átviteli rendszerek üzemeltetőivel, és szorosan együttműködik a többi érintett nemzeti hatósággal.

(3)   Az (1) bekezdés alapján ráruházott feladatok mellett, ha a 10. cikk értelmében független rendszerüzemeltetőt jelöltek ki, a nemzeti szabályozó hatóság:

| a) | felügyeli, hogy az átvitelirendszer-tulajdonos és a független rendszerüzemeltető teljesíti-e az e cikk szerinti kötelezettségeit, nem teljesítés esetén pedig az 5. cikk d) pontjával összhangban szankciókat szab ki. |
| --- | --- |

a)

felügyeli, hogy az átvitelirendszer-tulajdonos és a független rendszerüzemeltető teljesíti-e az e cikk szerinti kötelezettségeit, nem teljesítés esetén pedig az 5. cikk d) pontjával összhangban szankciókat szab ki.

| b) | felügyeli a független rendszerüzemeltető és az átvitelirendszer-tulajdonos közötti kapcsolatokat és kommunikációt, annak érdekében hogy biztosítsa a független rendszerüzemeltető kötelezettségeinek teljesítését, főként azzal, hogy jóváhagyja a szerződéseket, és vitarendező hatóságként jár el a független rendszerüzemeltető és az átvitelirendszer-tulajdonos közötti, a (10) bekezdés értelmében bármelyik fél által benyújtott panasz ügyében; |
| --- | --- |

b)

felügyeli a független rendszerüzemeltető és az átvitelirendszer-tulajdonos közötti kapcsolatokat és kommunikációt, annak érdekében hogy biztosítsa a független rendszerüzemeltető kötelezettségeinek teljesítését, főként azzal, hogy jóváhagyja a szerződéseket, és vitarendező hatóságként jár el a független rendszerüzemeltető és az átvitelirendszer-tulajdonos közötti, a (10) bekezdés értelmében bármelyik fél által benyújtott panasz ügyében;

| c) | a 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül, az első tízéves hálózatfejlesztési terv esetében jóváhagyja a független rendszerüzemeltető által évente benyújtandó beruházási tervet és többéves hálózatfejlesztési tervet; |
| --- | --- |

c)

a 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül, az első tízéves hálózatfejlesztési terv esetében jóváhagyja a független rendszerüzemeltető által évente benyújtandó beruházási tervet és többéves hálózatfejlesztési tervet;

| d) | biztosítja, hogy a független rendszerüzemeltető által beszedett hálózathasználati tarifákban benne legyen a hálózattulajdonos vagy hálózattulajdonosok olyan mértékű díjazása is, amely megfelel a hálózati eszközök használatának és az abban eszközölt új beruházásoknak; |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy a független rendszerüzemeltető által beszedett hálózathasználati tarifákban benne legyen a hálózattulajdonos vagy hálózattulajdonosok olyan mértékű díjazása is, amely megfelel a hálózati eszközök használatának és az abban eszközölt új beruházásoknak;

| e) | jogosult ellenőrzést tartani az átvitelirendszer-tulajdonos és a független rendszerüzemeltető telephelyein; és |
| --- | --- |

e)

jogosult ellenőrzést tartani az átvitelirendszer-tulajdonos és a független rendszerüzemeltető telephelyein; és

| f) | felügyeli a szűk keresztmetszetek kezeléséért felszámított díjak független rendszerüzemeltető általi beszedését ║ az 1228/2003/EK ║ rendelet ║ 6. cikkének (6) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

f)

felügyeli a szűk keresztmetszetek kezeléséért felszámított díjak független rendszerüzemeltető általi beszedését ║ az 1228/2003/EK ║ rendelet ║ 6. cikkének (6) bekezdésével összhangban.

(4)
     
  A nemzeti villamosenergia-piacok – beleértve a kis- és nagykereskedelmi árak – (1) bekezdés l) pontja szerinti figyelemmel kísérésekor a nemzeti szabályozó hatóságok az Ügynökség által meghatározott és jóváhagyott összehangolt módszertant követnek.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az (1) és (2) bekezdésben említett feladatok gyors és hatékony végrehajtását lehetővé tevő hatáskörrel rendelkezzenek. E célból a nemzeti szabályozó hatóságok legalább a következő hatáskörökkel rendelkeznek:

| a) | kibocsáthatnak villamosenergia-ipari vállalkozásokat kötelező határozatokat; |
| --- | --- |

a)

kibocsáthatnak villamosenergia-ipari vállalkozásokat kötelező határozatokat;

| b) | a nemzeti versenyhivatalokkal együttműködve ellenőrizhetik a villamosenergia-piacok működését,
  és
  dönthetnek a tényleges verseny elősegítéséhez és a piac megfelelő működéséhez szükséges és arányos intézkedésekről ▐; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti versenyhivatalokkal együttműködve ellenőrizhetik a villamosenergia-piacok működését,
  és
  dönthetnek a tényleges verseny elősegítéséhez és a piac megfelelő működéséhez szükséges és arányos intézkedésekről ▐;

| c) | feladataik teljesítéséhez bármilyen szükséges tájékoztatást
  beszereznek
  a villamosenergia-ipari vállalkozásoktól
  , ideértve a harmadik felek számára a hozzáférés megtagadásának indoklását és minden, a hálózat megerősítéséhez szükséges intézkedésre vonatkozó információt, és ahol szükséges, együtt kell működniük a pénzügyi piacokat szabályozó hatóságokkal
  ; |
| --- | --- |

c)

feladataik teljesítéséhez bármilyen szükséges tájékoztatást
  beszereznek
  a villamosenergia-ipari vállalkozásoktól
  , ideértve a harmadik felek számára a hozzáférés megtagadásának indoklását és minden, a hálózat megerősítéséhez szükséges intézkedésre vonatkozó információt, és ahol szükséges, együtt kell működniük a pénzügyi piacokat szabályozó hatóságokkal
  ;

| d) | eredményes, célszerű és elrettentő szankciókat szabhatnak ki azokra a villamosenergia-ipari vállalkozásokra, amelyek nem teljesítik az ezen irányelv szerinti kötelezettségeiket vagy a szabályozó hatóság vagy az Ügynökség határozatát; |
| --- | --- |

d)

eredményes, célszerű és elrettentő szankciókat szabhatnak ki azokra a villamosenergia-ipari vállalkozásokra, amelyek nem teljesítik az ezen irányelv szerinti kötelezettségeiket vagy a szabályozó hatóság vagy az Ügynökség határozatát;

| e) | megfelelő ellenőrzési joggal és utasítási hatáskörrel rendelkeznek a (10) és a (11) bekezdés szerinti vitarendezés céljából; |
| --- | --- |

e)

megfelelő ellenőrzési joggal és utasítási hatáskörrel rendelkeznek a (10) és a (11) bekezdés szerinti vitarendezés céljából;

| f) | jóváhagyják a 24. cikkben említett biztonsági intézkedéseket. |
| --- | --- |

f)

jóváhagyják a 24. cikkben említett biztonsági intézkedéseket.

(6)   A nemzeti szabályozó hatóságok felelősek a következő feltételeknek azok hatálybalépése előtt történő megállapításáért vagy jóváhagyásáért:

| a) | a nemzeti hálózatokhoz való csatlakozás és a hálózati hozzáférés feltételei, beleértve az átviteli és elosztási tarifákat
  , valamint azok módszereit vagy, alternatívaként, az átviteli és elosztási tarifák megállapításának vagy jóváhagyásának módszereit és azok figyelemmel kísérését
  is.
  Ezek a tarifák a tényleges költségeket tükrözik, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony hálózat üzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak.
  A tarifákat vagy úgy kell meghatározni, hogy a hálózatok működőképességének biztosításához szükséges beruházásokat el lehessen végezni.
  Ezek a tarifák nem lehetnek hátrányosan megkülönböztető jellegűek a piacra újonnan belépőkkel szemben
  ; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti hálózatokhoz való csatlakozás és a hálózati hozzáférés feltételei, beleértve az átviteli és elosztási tarifákat
  , valamint azok módszereit vagy, alternatívaként, az átviteli és elosztási tarifák megállapításának vagy jóváhagyásának módszereit és azok figyelemmel kísérését
  is.
  Ezek a tarifák a tényleges költségeket tükrözik, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony hálózat üzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak.
  A tarifákat vagy úgy kell meghatározni, hogy a hálózatok működőképességének biztosításához szükséges beruházásokat el lehessen végezni.
  Ezek a tarifák nem lehetnek hátrányosan megkülönböztető jellegűek a piacra újonnan belépőkkel szemben
  ;

| b) | a kiegyenlítő szolgáltatások
  nyújtása, amelynek a lehetséges mértékben költségalapúnak, ugyanakkor megfelelő ösztönzőknek kell lenniük annak érdekében, hogy a rendszerhasználók kiegyensúlyozzák az általuk betáplált és vételezett mennyiséget; elfogulatlannak és diszkriminációtól mentesnek kell lenniük, és objektív kritériumokon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

b)

a kiegyenlítő szolgáltatások
  nyújtása, amelynek a lehetséges mértékben költségalapúnak, ugyanakkor megfelelő ösztönzőknek kell lenniük annak érdekében, hogy a rendszerhasználók kiegyensúlyozzák az általuk betáplált és vételezett mennyiséget; elfogulatlannak és diszkriminációtól mentesnek kell lenniük, és objektív kritériumokon kell alapulniuk;

| c) | a határokon túli infrastruktúrához való hozzáférés, ideértve a kapacitáselosztásra és a túlterheltség elhárítására vonatkozó eljárásokat is. |
| --- | --- |

c)

a határokon túli infrastruktúrához való hozzáférés, ideértve a kapacitáselosztásra és a túlterheltség elhárítására vonatkozó eljárásokat is.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak jogukban áll e feltételek módosítását kérni a szállítási rendszerüzemeltetőktől.

(7)   A
  tarifákra és a kiegyenlítő szolgáltatásokra vonatkozó feltételek és módszerek
  meghatározásakor vagy jóváhagyásakor a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a hálózatüzemeltetők rövid és hosszú távon is ösztönözve legyenek a hatékonyság javítására, a piaci integráció elősegítésére,
  az ellátás biztonságának garantálására,
  valamint a kapcsolódó kutatási tevékenységek támogatására.

(8)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik a túlterheltség elhárítását a nemzeti villamos energia rendszereken és rendszerösszekötőkön belül.

Az átviteli rendszerüzemeltetők jóváhagyásra benyújtják túlterheltség elhárítási, köztük a kapacitás elosztásra vonatkozó eljárásaikat a nemzeti szabályozási hatóságokhoz. A nemzeti szabályozó hatóságok jóváhagyásuk előtt kérheti ezen eljárások módosítását.

(9)   A nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak szükség esetén megkövetelni az átviteli- és az elosztórendszer-üzemeltetőktől az 1. cikkben említett feltételek ▐ megváltoztatását annak érdekében, hogy azok arányosak és megkülönböztetéstől mentesen alkalmazhatóak legyenek.
  Az átviteli és elosztási tarifák megállapításának késedelme esetén a nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak az átviteli és elosztási tarifákat előzetesen megállapítani, és határozatot hozni a megfelelő kiegyenlítő intézkedésekről, amennyiben a végleges tarifák az előzetesen megállapított tarifáktól eltérnek.

(10)   Az átviteli- vagy elosztórendszer-üzemeltetőkkel szemben
  az azon üzemeltetők ezen irányelv szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban
  panasszal élő fél panaszait a nemzeti szabályozó hatósághoz nyújthatja be, amely az ügyben vitarendező hatóságként eljárva a panasz beérkezését követő két hónapon belül döntést hoz. Ha a nemzeti szabályozó hatóságnak további
  információra
  van szüksége, ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható. Ez az időtartam a panaszos beleegyezésével az említett határidőkön túl is meghosszabbítható. A nemzeti szabályozó hatóság döntése kötelező érvényű mindaddig, amíg azt jogorvoslat alapján meg nem változtatják.

(11)   Bármely érintett fél, aki vagy amely jogosult panaszt emelni az e cikk szerinti, módszerekre vonatkozó döntéssel szemben, vagy ha a szabályozó hatóságnak a javasolt
  tarifák vagy
  módszerekre vonatkozóan konzultációs kötelezettsége van, a döntés vagy a
  döntési javaslat
  közzétételét követő két hónapon belül vagy – ha a tagállam úgy rendelkezik, rövidebb időn belül – a döntés felülvizsgálatát kérheti. A kérelemnek nincs halasztó hatálya.

(12)   A tagállamok megfelelő és hatékony szabályozási, ellenőrzési és átláthatóságot biztosító mechanizmusokat hoznak létre azért, hogy elkerülhető legyen bármilyen piaci erőfölénnyel való – különösen a fogyasztók sérelmére történő – visszaélés és ellenséges felvásárlásra irányuló magatartás. Ezeknél a mechanizmusoknál figyelembe veszik a Szerződés és különösen annak 82. cikke rendelkezéseit.

(13)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok független panaszirodákat és alternatív jogorvoslati rendszereket – például független energiaügyi ombudsmani hivatalt vagy fogyasztói szervet – hoznak létre. E legjobb gyakorlatok kritériumainak megfelelő szolgálatok vagy rendszerek feladata lesz a panaszok hatékony kezelése. A nemzeti szabályozó hatóságok dolgozzák ki az arra vonatkozó szabályokat és iránymutatásokat, hogy a termelőknek és hálózatüzemeltetőknek hogyan kell kezelniük a panaszokat.

(14)   A tagállamok gondoskodnak a megfelelő intézkedések meghozataláról – beleértve a nemzeti jog szerint alkalmazandó közigazgatási intézkedéseket és büntetőjogi eljárásokat – azok ellen a felelős természetes vagy jogi személyek ellen, akik vagy amelyek ennek az irányelvnek a bizalmas információk kezelésére vonatkozó rendelkezéseit megsértik.

(15)   A (10) és (11) bekezdésben említett panaszok nem sérthetik a közösségi vagy nemzeti jog szerinti jogorvoslati jogok gyakorlását.

(16)   A nemzeti szabályozó hatóságok határozatait
  megfelelően
  indokolni kell
  , és a jogi ellenőrzés lehetővé tétele érdekében nyilvánosságra kell őket hozni
  .

(17)   A tagállamok gondoskodnak egy olyan nemzeti szintű mechanizmus létrehozásáról, amelynek révén a nemzeti szabályozó hatóság határozata által érintett fél jogorvoslattal fordulhat
  nemzeti bírói testülethez
  ,
  vagy
  a felektől
  és kormányoktól
  független
  más független nemzeti hatósághoz
  .

▐

22d. cikk

A határokon átnyúló ügyek szabályozása

(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok szorosan együttműködnek és tanácskoznak egymással, továbbá az ezen irányelv szerinti feladataik teljesítéséhez szükséges valamennyi információval ellátják egymást és az Ügynökséget. Az információcsere tárgyát képező adat tekintetében az adatot átvevő hatóság ugyanolyan szintű titoktartást biztosít, mint amilyet az adatot továbbító hatóság biztosít.

(2)   
  Annak biztosítása érdekében, hogy, ahol megtalálhatóak a regionális villamosenergia-piacok, ez a megfelelő szabályozási struktúrákban is tükröződjön. A megfelelő nemzeti szabályozási hatóság, szoros együttműködésben az Ügynökséggel és az Ügynökségi irányítása mellett biztosítják, hogy regionális piacaik vonatkozásában legalább az alábbi szabályozási feladatok ellátására sor kerüljön:

| a) | ▐ legalább regionális
  szintű együttműködés
  olyan működési megállapodások létrehozása érdekében, amelyek biztosítják a hálózat optimális kezelését,
  előmozdítják a
  közös villamosenergia-tőzsdék kialakítását és a határkeresztező kapacitások allokációját, valamint biztosítják a régión belüli
  és a régiók közötti
  tényleges verseny kialakulásához
  és az ellátás biztonságának fokozásához
  szükséges rendszerösszekötő kapacitás minimális szintjét
  , többek között új összekapcsolások révén |
| --- | --- |

a)

▐ legalább regionális
  szintű együttműködés
  olyan működési megállapodások létrehozása érdekében, amelyek biztosítják a hálózat optimális kezelését,
  előmozdítják a
  közös villamosenergia-tőzsdék kialakítását és a határkeresztező kapacitások allokációját, valamint biztosítják a régión belüli
  és a régiók közötti
  tényleges verseny kialakulásához
  és az ellátás biztonságának fokozásához
  szükséges rendszerösszekötő kapacitás minimális szintjét
  , többek között új összekapcsolások révén

| b) | az átviteli/szállítási rendszerüzemeltetőkre és egyéb piaci szereplőkre vonatkozó valamennyi műszaki és piaci szabályzat legalább az érintett regionális szinten történő harmonizációja; |
| --- | --- |

b)

az átviteli/szállítási rendszerüzemeltetőkre és egyéb piaci szereplőkre vonatkozó valamennyi műszaki és piaci szabályzat legalább az érintett regionális szinten történő harmonizációja;

| c) | a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó szabályok harmonizálása és a szűk keresztmetszetek kezeléséből keletkezett bevételeknek illetve költségeknek a piaci szereplők közötti tisztességes újraelosztása; |
| --- | --- |

c)

a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó szabályok harmonizálása és a szűk keresztmetszetek kezeléséből keletkezett bevételeknek illetve költségeknek a piaci szereplők közötti tisztességes újraelosztása;

| d) | annak biztosítására szolgáló szabályok elfogadása, hogy az érintett regionális egyesített piacot működtető villamosenergia-tőzsdék tulajdonosai és/vagy kezelői teljes mértékben függetlenek az erőművek tulajdonosaitól és/vagy kezelőitől. |
| --- | --- |

d)

annak biztosítására szolgáló szabályok elfogadása, hogy az érintett regionális egyesített piacot működtető villamosenergia-tőzsdék tulajdonosai és/vagy kezelői teljes mértékben függetlenek az erőművek tulajdonosaitól és/vagy kezelőitől.

(3)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságoknak jogukban áll megállapodást kötni egymással a szabályozási együttműködés, illetve az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedések elősegítése érdekében, amelyeket szükség esetén az egyéb érintett nemzeti hatóságokkal szoros konzultációt folytatva és azok saját hatáskörének sérelme nélkül kell végrehajtani.

(4)   Az Ügynökség meghatározza a legalább két tagállam területét összekötő infrastruktúra szabályait:

| a) | az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok közös kérésére, vagy |
| --- | --- |

a)

az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok közös kérésére, vagy

| b) | amennyiben az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok attól az időponttól számítva hat hónapon belül nem tudtak megállapodni a szabályozásról, amikor a kérdés vizsgálatát már minden szabályozó hatóság megkezdte.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

amennyiben az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok attól az időponttól számítva hat hónapon belül nem tudtak megállapodni a szabályozásról, amikor a kérdés vizsgálatát már minden szabályozó hatóság megkezdte.

▐

22e. cikk

Megfelelés az iránymutatásoknak

(1)   A Bizottság és bármely nemzeti szabályozó hatóság ║ az Ügynökség véleményét kérheti abban az ügyben, hogy egy szabályozó hatóság határozata megfelel-e az ebben az irányelvben vagy az 1228/2003/EK rendeletben említett iránymutatásoknak.

(2)   Az Ügynökség a kérelemtől számított négy hónapon belül megküldi véleményét a Bizottságnak vagy az azt kérő nemzeti szabályozó hatóságnak, továbbá a szóban forgó határozatot hozó nemzeti szabályozó hatóságnak.

(3)   Ha a határozatot hozó nemzeti szabályozó hatóság a kézhezvételtől számított négy hónapon belül nem teljesíti az Ügynökség véleményében foglaltakat, az Ügynökség tájékoztatja a Bizottságot.

(4)   Bármely nemzeti szabályozó hatóság tájékoztathatja a bizottságot, amennyiben úgy véli, hogy egy nemzeti szabályozó hatóság határozata nem felel meg az ebben az irányelvben vagy az 1228/2003/EK rendeletben említett iránymutatásoknak, az említett határozat dátumától számított két hónapon belül.

(5)   A Bizottság eljárást indít, ha két hónappal az után, hogy az Ügynökség a (3) bekezdéssel összhangban vagy egy nemzeti szabályozó hatóság a (4) bekezdéssel összhangban tájékoztatta – vagy saját kezdeményezésére a határozat dátumától számított három hónapon belül – megállapítja, hogy komoly kételyek merülnek fel azt illetően, hogy a szabályozó hatóság határozata megfelel-e az ebben az irányelvben vagy az 1228/2003/EK rendeletben említett iránymutatásoknak. Ez esetben felkéri a nemzeti szabályozó hatóságot és a nemzeti szabályozó hatóság előtt folyó eljárás feleit, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

(6)   Ha a Bizottság eljárást indít, az erre vonatkozó döntés keltétől számított legfeljebb négy hónapon belül végleges határozatot hoz, amelyben:

| a) | nem emel kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozatával ellen; vagy |
| --- | --- |

a)

nem emel kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozatával ellen; vagy

| b) | a nemzeti szabályozó hatóságot határozatának módosítására vagy visszavonására kötelezi, ha úgy ítéli meg, hogy nem teljesülnek az iránymutatások. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóságot határozatának módosítására vagy visszavonására kötelezi, ha úgy ítéli meg, hogy nem teljesülnek az iránymutatások.

(7)   Ha a Bizottság nem indít eljárást vagy a (5), illetve (6) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem hoz végleges határozatot, úgy kell tekinteni, hogy nem emelt kifogást a nemzeti szabályozó hatóság határozata ellen.

(8)   A nemzeti szabályozó hatóság két hónapon belül végrehajtja a Bizottságnak a határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát, és erről tájékoztatja a Bizottságot.

▐

22f. cikk

Nyilvántartás

(1)   A tagállamok előírják az ellátó vállalkozások részére, hogy a nemzeti szabályozó hatóság, a nemzeti versenyhivatal és a Bizottság számára legalább öt évig nyilván kell tartaniuk a nagykereskedelmi ügyfelekkel és az átvitelirendszer-üzemeltetőkkel kötött, villamosenergia-ellátási szerződésekkel és villamosenergia-derivatívákkal kapcsolatos ügyletek fontos adatait.

(2)   Az adatok közé tartoznak az adott ügyletre vonatkozó jellemzők, például az időtartam, a szállítási és rendezési szabályok, a mennyiség, a végrehajtás napja és ideje, valamint az ügyleti árak és az érintett nagykereskedelmi ügyfél azonosítására szolgáló eszközök, továbbá a rendezetlen villamosenergia-ellátási szerződések és villamosenergia-derivatívák bizonyos részletei.

(3)   A nemzeti szabályozó hatóság
  jelentést készít
  a
  vizsgálatok és kérelmek eredményéről a
  piaci szereplők számára,
  egyben biztosítja,
  hogy konkrét piaci szereplőre vagy konkrét ügyletre vonatkozó, üzleti szempontból érzékeny
  információ
  nem
  kerül nyilvánosságra
  .

▐

(4)   E cikk ║ a 2004/39/EK irányelv hatály alá tartozó jogalanyok számára nem teremt újabb, az (1) bekezdésben említett hatóságokkal szembeni kötelezettségeket.

(5)   Ha az (1) bekezdésben említett hatóságoknak hozzáférésre van szükségük a 2004/39/EK irányelv hatály alá tartozó jogalanyok által vezetett nyilvántartáshoz, az említett irányelv szerinti felelős hatóságok ellátják őket a kért adatokkal.”

| 23. | A 23. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

23.

A 23. cikket el kell hagyni.

| 24. | A 26. cikk a következőképpen módosul:










  a) | (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (2)
     
  Az a tagállam, amelynek az ezen irányelv hatálybalépését követően alapvető, műszaki természetű problémái vannak a piac megnyitásával a 21. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett nem háztartási fogyasztók korlátozott csoportja tekintetében, e rendelkezés vonatkozásában eltérésért folyamodhat, amelyet a Bizottság hagyhat jóvá, a 30. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított legfeljebb 12 hónapos időtartamra. Az eltérésre vonatkozó engedély a 21. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett időpontban mindenesetben lejár.
  ” |
| --- | --- | --- |

24.

A 26. cikk a következőképpen módosul:

a)

(2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„
  (2)
     
  Az a tagállam, amelynek az ezen irányelv hatálybalépését követően alapvető, műszaki természetű problémái vannak a piac megnyitásával a 21. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett nem háztartási fogyasztók korlátozott csoportja tekintetében, e rendelkezés vonatkozásában eltérésért folyamodhat, amelyet a Bizottság hagyhat jóvá, a 30. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított legfeljebb 12 hónapos időtartamra. Az eltérésre vonatkozó engedély a 21. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett időpontban mindenesetben lejár.
  ”

| b) | a következő bekezdés kerül beillesztésre:


  „
  (2a)
     
  Ipari létesítmények tekintetében a tagállamok mentesítést adhatnak a III, IV., V., VI. és VII. fejezet előírásai alól. Harmadik fél hozzáférésének elvét nem érintik az eltérések. Továbbá az eltérések nem akadályozhatják a lakossági ellátórendszerek működését.
  ”
  ▐ |
| --- | --- |

b)

a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„
  (2a)
     
  Ipari létesítmények tekintetében a tagállamok mentesítést adhatnak a III, IV., V., VI. és VII. fejezet előírásai alól. Harmadik fél hozzáférésének elvét nem érintik az eltérések. Továbbá az eltérések nem akadályozhatják a lakossági ellátórendszerek működését.
  ”

▐

| (25) | Az A. melléklet a következőképpen módosul:










  a) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  a) | jogukban áll olyan szerződést kötni a villamosenergia-szolgáltatójukkal, amely tartalmazza a következőket:








  — | a szolgáltató megnevezése és címe; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(25)

Az A. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  a)

jogukban áll olyan szerződést kötni a villamosenergia-szolgáltatójukkal, amely tartalmazza a következőket:

—

a szolgáltató megnevezése és címe;

| — | a nyújtott ellátások, azok felajánlott minőségi színvonala, valamint az első csatlakozás időpontja; |
| --- | --- |

—

a nyújtott ellátások, azok felajánlott minőségi színvonala, valamint az első csatlakozás időpontja;

| — | a kínált karbantartási szolgáltatások fajtáit; |
| --- | --- |

—

a kínált karbantartási szolgáltatások fajtáit;

| — | azok az eszközök és módok, amelyek segítségével az érvényes tarifákra és karbantartási díjakra vonatkozó, aktuális információkhoz hozzá lehet jutni; |
| --- | --- |

—

azok az eszközök és módok, amelyek segítségével az érvényes tarifákra és karbantartási díjakra vonatkozó, aktuális információkhoz hozzá lehet jutni;

| — | a szerződés időtartama, a meghosszabbítás feltételei, illetve az ellátások és a szerződés megszüntetésének feltételei, és bármely, a felmondásra vonatkozó díjmentes jog; |
| --- | --- |

—

a szerződés időtartama, a meghosszabbítás feltételei, illetve az ellátások és a szerződés megszüntetésének feltételei, és bármely, a felmondásra vonatkozó díjmentes jog;

| — | kártérítési vagy visszatérítési előírások, a szerződésben vállalt ellátás minőségi színvonalának be nem tartása esetén, ideértve a. pontatlan vagy késedelmes számlázást is; |
| --- | --- |

—

kártérítési vagy visszatérítési előírások, a szerződésben vállalt ellátás minőségi színvonalának be nem tartása esetén, ideértve a. pontatlan vagy késedelmes számlázást is;

| — | a vitarendezési eljárások kezdeményezésének módja, az f) ponttal összhangban; valamint |
| --- | --- |

—

a vitarendezési eljárások kezdeményezésének módja, az f) ponttal összhangban; valamint

| — | tájékoztatás a fogyasztói jogokról, beleértve a fentiek mindegyikét, amit egyértelműen közölni kell a számlákon, illetve a villamosenergia-szolgáltató társaságok honlapjain; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás a fogyasztói jogokról, beleértve a fentiek mindegyikét, amit egyértelműen közölni kell a számlákon, illetve a villamosenergia-szolgáltató társaságok honlapjain;

| — | az illetékes jogorvoslati hatóság elérhetősége, valamint a jogvita esetén a fogyasztók által követendő eljárás részletes leírása
  . |
| --- | --- |

—

az illetékes jogorvoslati hatóság elérhetősége, valamint a jogvita esetén a fogyasztók által követendő eljárás részletes leírása
  .

| b) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  b) | megfelelő időben tudomásukra hozzák, ha a szerződési feltételekben módosítás várható, és az értesítéssel együtt felhívják a figyelmüket az elállás jogára. Az ellátást nyújtók a fogyasztókat megfelelő időben, világosan és érthetően közvetlenül tájékoztatják minden díjemelésről, minden esetben azonban a díjemelést követő szokásos számlázási időszak lejártát megelőzően. A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók felmondhassák a szerződésüket, ha a villamosenergia-szolgáltató által ajánlott új feltételeket nem fogadják el;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  b)

megfelelő időben tudomásukra hozzák, ha a szerződési feltételekben módosítás várható, és az értesítéssel együtt felhívják a figyelmüket az elállás jogára. Az ellátást nyújtók a fogyasztókat megfelelő időben, világosan és érthetően közvetlenül tájékoztatják minden díjemelésről, minden esetben azonban a díjemelést követő szokásos számlázási időszak lejártát megelőzően. A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók felmondhassák a szerződésüket, ha a villamosenergia-szolgáltató által ajánlott új feltételeket nem fogadják el;
  ”

| c) | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  d) | többféle olyan fizetési mód közül ajánljanak fel választást, melyek nem különböztetik meg hátrányosan a fogyasztókat. A szerződési feltételekben mutatkozó eltérések a szolgáltatónak a különféle fizetési rendszerekből származó költségeit tükrözik. Az általános szerződési feltételeknek tisztességeseknek és áttekinthetőknek kell lenniük. Világosan és érthetően kell megfogalmazni őket. A fogyasztókat védeni kell a félrevezető vagy tisztességtelen értékesítési módszerek, így a kereskedők által felállított, nem szerződéses korlátok, pl. a túlságosan terjedelmes szerződési dokumentáció ellen is;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  d)

többféle olyan fizetési mód közül ajánljanak fel választást, melyek nem különböztetik meg hátrányosan a fogyasztókat. A szerződési feltételekben mutatkozó eltérések a szolgáltatónak a különféle fizetési rendszerekből származó költségeit tükrözik. Az általános szerződési feltételeknek tisztességeseknek és áttekinthetőknek kell lenniük. Világosan és érthetően kell megfogalmazni őket. A fogyasztókat védeni kell a félrevezető vagy tisztességtelen értékesítési módszerek, így a kereskedők által felállított, nem szerződéses korlátok, pl. a túlságosan terjedelmes szerződési dokumentáció ellen is;
  ”

| d) | a f) pont helyébe a következő szöveg lép:








  „
  f) | panaszait átlátható, egyszerű és olcsó eljárások során intézzék. Nevezetesen, valamennyi fogyasztónak joga van a szolgáltatásnyújtáshoz és a saját elektromosáram-szolgáltatója elleni panasztételhez. Ezek az eljárások lehetővé teszik a jogviták tisztességes és haladéktalan – három hónapon belüli – rendezését, és ahol erre a fogyasztó jogosult, visszatérítés és/vagy kártérítés nyújtását. Az eljárások, ahol ez lehetséges, a 98/257/EK bizottsági ajánlásban (15) meghatározott elveket követik; |
| --- | --- | --- |

d)

a f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  f)

panaszait átlátható, egyszerű és olcsó eljárások során intézzék. Nevezetesen, valamennyi fogyasztónak joga van a szolgáltatásnyújtáshoz és a saját elektromosáram-szolgáltatója elleni panasztételhez. Ezek az eljárások lehetővé teszik a jogviták tisztességes és haladéktalan – három hónapon belüli – rendezését, és ahol erre a fogyasztó jogosult, visszatérítés és/vagy kártérítés nyújtását. Az eljárások, ahol ez lehetséges, a 98/257/EK bizottsági ajánlásban (15) meghatározott elveket követik;

| e) | a következő bekezdésekkel egészül ki:






  „h) | könnyen válthassanak szolgáltatót, és
  rendelkezésére álljanak a fogyasztási adataik, továbbá kifejezett megállapodás alapján és díjmentesen lehetőségük legyen arra, hogy bármely, engedéllyel rendelkező
  szolgáltató
  vállalkozásnak hozzáférést adjanak mérési adataikhoz. Az adatkezelésért felelős fél köteles átadni
  azt
  az
  adatot
  a vállalkozásnak. A tagállamok meghatározzák azt az adatformátumot és eljárást, amelyek útján az ellátók és a fogyasztók hozzáférhetnek az adatokhoz. E szolgáltatásért a fogyasztónak nem számolhatók fel további költségek." |
| --- | --- | --- |

e)

a következő bekezdésekkel egészül ki:

„h)

könnyen válthassanak szolgáltatót, és
  rendelkezésére álljanak a fogyasztási adataik, továbbá kifejezett megállapodás alapján és díjmentesen lehetőségük legyen arra, hogy bármely, engedéllyel rendelkező
  szolgáltató
  vállalkozásnak hozzáférést adjanak mérési adataikhoz. Az adatkezelésért felelős fél köteles átadni
  azt
  az
  adatot
  a vállalkozásnak. A tagállamok meghatározzák azt az adatformátumot és eljárást, amelyek útján az ellátók és a fogyasztók hozzáférhetnek az adatokhoz. E szolgáltatásért a fogyasztónak nem számolhatók fel további költségek."

| i) | legalább negyedévente
  tájékoztatást kell kapniuk az aktuális villamosenergia-fogyasztásról és a költségekről. E szolgáltatásért a fogyasztónak nem számolhatók fel további költségek.
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az intelligens mérőberendezése üzembe helyezése ... (16), a fogyasztók ellátásának minimális zavarásával megtörténik, és arról, hogy ez a villamosenergia-elosztók vagy ellátó vállalatok feladata legyen. A nemzeti szabályozó hatóságoknak kell felelniük e fejlesztési folyamat figyelemmel követéséért és a szükséges közös szabványok előírásáért.

  A

  tagállamok gondoskodnak arról, hogy a mérőberendezések minimális műszaki tervezési és működési feltételeit megállapító standardok a fogyasztók maximális hasznának a legkedvezőbb ár mellett történő biztosítása érdekében figyelembe vegyék az interoperabilitás szempontjait. |
| --- | --- |

i)

legalább negyedévente
  tájékoztatást kell kapniuk az aktuális villamosenergia-fogyasztásról és a költségekről. E szolgáltatásért a fogyasztónak nem számolhatók fel további költségek.
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az intelligens mérőberendezése üzembe helyezése ... (16), a fogyasztók ellátásának minimális zavarásával megtörténik, és arról, hogy ez a villamosenergia-elosztók vagy ellátó vállalatok feladata legyen. A nemzeti szabályozó hatóságoknak kell felelniük e fejlesztési folyamat figyelemmel követéséért és a szükséges közös szabványok előírásáért.

  A

  tagállamok gondoskodnak arról, hogy a mérőberendezések minimális műszaki tervezési és működési feltételeit megállapító standardok a fogyasztók maximális hasznának a legkedvezőbb ár mellett történő biztosítása érdekében figyelembe vegyék az interoperabilitás szempontjait.

| j) | záró elszámolást a villamosáram-ellátó bármilyen változását követően legkésőbb az érintett ellátó tájékoztatását követő egy hónapon belül. |
| --- | --- |

j)

záró elszámolást a villamosáram-ellátó bármilyen változását követően legkésőbb az érintett ellátó tájékoztatását követő egy hónapon belül.

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ║ ... (17) megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket ║ ... (17) után alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által érintett területen elfogadnak.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

1

HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

(2)  
  HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

2

HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

(3)  Az Európai Parlament 2008. június 18-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. június 18-i álláspontja.

(4)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o. ║.

4

(5)  
  HL L....

5

HL L....

(6)  HL L 176., 2003.7.15., 1. o. ║.

6

(7)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.”

7

(8)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o. ║

8

(9)  
  HLL...”

9

HLL...”

(10)  

  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.
  .”

10

HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(11)  
  Két évvel [a villamos energia belső piacára irányadó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépését követően.
  ”

11

Két évvel [a villamos energia belső piacára irányadó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatálybalépését követően.

(12)  
  [a villamos energia belső piacára irányadó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatályba lépésétől számított egy éven belül.
  .

12

[a villamos energia belső piacára irányadó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatályba lépésétől számított egy éven belül.

(13)  
  [a villamos energia belső piacára irányadó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatályba lépésétől számított tíz éven belül.
  .

13

[a villamos energia belső piacára irányadó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatályba lépésétől számított tíz éven belül.

(14)  
  [a villamos energia belső piacára irányadó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatályba lépésétől számított két éven belül.

14

[a villamos energia belső piacára irányadó közös szabályokról szóló 2003/54/EK irányelvet módosító] .../.../EK irányelv hatályba lépésétől számított két éven belül.

(15)  

  HL L 115., 1998.4.17., 31. o

  .”

15

HL L 115., 1998.4.17., 31. o

(16)  
  [a 2003/54/EK irányelvet módosító] irányelv hatályba lépésétől számított 10 éven belül.
  .”

16

[a 2003/54/EK irányelvet módosító] irányelv hatályba lépésétől számított 10 éven belül.

(17)  Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül.

17

Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/136 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/136

---

2008. június 18., szerdaA hálózathoz való hozzáférés feltételei a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelméhez ***I

P6_TA(2008)0295

Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0531 – C6-0320/2007 – 2007/0198(COD))

2009/C 286 E/44

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0531),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0320/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A6-0228/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 18., szerdaP6_TC1-COD(2007)0198

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A villamos energia 1999 óta fokozatosan kialakítás alatt álló belső piaca tényleges választási lehetőségeket kíván biztosítani valamennyi közösségi fogyasztónak, magánszemélyeknek és vállalkozásoknak egyaránt, új üzleti lehetőségeket kíván kínálni és bővíteni kívánja a határkeresztező kereskedelmet, és ezáltal a hatékonyság fokozására, versenyképes árak kialakulására, a szolgáltatások színvonalának javítására, valamint az ellátás biztonságának és fenntarthatóságának fokozására törekszik. |
| --- | --- |

(1)

A villamos energia 1999 óta fokozatosan kialakítás alatt álló belső piaca tényleges választási lehetőségeket kíván biztosítani valamennyi közösségi fogyasztónak, magánszemélyeknek és vállalkozásoknak egyaránt, új üzleti lehetőségeket kíván kínálni és bővíteni kívánja a határkeresztező kereskedelmet, és ezáltal a hatékonyság fokozására, versenyképes árak kialakulására, a szolgáltatások színvonalának javítására, valamint az ellátás biztonságának és fenntarthatóságának fokozására törekszik.

| (2) | A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2003. június 26-i 1228/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) jelentős mértékben hozzájárult a villamos energia ║ belső piacának létrehozásához. |
| --- | --- |

(2)

A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) és a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2003. június 26-i 1228/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) jelentős mértékben hozzájárult a villamos energia ║ belső piacának létrehozásához.

| (3) | A villamosenergia-eladási jog mindazonáltal jelenleg a Közösségen belül egyetlen tagállamban sem biztosítható egyetlen vállalat részére sem egyenlő feltételekkel, megkülönböztetésmentes módon és hátrányos feltételektől mentesen. Különösen a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egységesen eredményes hatósági felügyelet hiánya jelent több tagállamban is problémát,
  és továbbra is léteznek elszigetelt piacok |
| --- | --- |

(3)

A villamosenergia-eladási jog mindazonáltal jelenleg a Közösségen belül egyetlen tagállamban sem biztosítható egyetlen vállalat részére sem egyenlő feltételekkel, megkülönböztetésmentes módon és hátrányos feltételektől mentesen. Különösen a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és az egységesen eredményes hatósági felügyelet hiánya jelent több tagállamban is problémát,
  és továbbra is léteznek elszigetelt piacok

| (4) | A Bizottság 2007. január 10-i„Európai energiapolitika” című ║ közleménye kiemelte a villamos energia belső piaca kiteljesítésének fontosságát, és rámutatott arra, hogy a villamosenergia-ágazatban a Közösségen belül valamennyi vállalkozás számára egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani. A Bizottság azonos keltű, a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeni lehetőségeiről ║ szóló és az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról folytatott vizsgálatával kapcsolatos bizottsági közlemény kimutatta, hogy a jelenleg hatályos szabályok és intézkedések nem szolgáltatnak megfelelő keretet,
  és fizikai összeköttetések létrehozását sem írják elő
  a jól működő,
  hatékony és nyílt
  belső piac célkitűzésének eléréséhez. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2007. január 10-i„Európai energiapolitika” című ║ közleménye kiemelte a villamos energia belső piaca kiteljesítésének fontosságát, és rámutatott arra, hogy a villamosenergia-ágazatban a Közösségen belül valamennyi vállalkozás számára egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani. A Bizottság azonos keltű, a földgáz és a villamos energia belső piacának jövőbeni lehetőségeiről ║ szóló és az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról folytatott vizsgálatával kapcsolatos bizottsági közlemény kimutatta, hogy a jelenleg hatályos szabályok és intézkedések nem szolgáltatnak megfelelő keretet,
  és fizikai összeköttetések létrehozását sem írják elő
  a jól működő,
  hatékony és nyílt
  belső piac célkitűzésének eléréséhez.

| (5) | Az 1228/2003/EK rendeletet a villamos energia belső piacára irányadó keretszabályozás továbbfejlesztése érdekében, ezekkel a közleményekkel összhangban ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(5)

Az 1228/2003/EK rendeletet a villamos energia belső piacára irányadó keretszabályozás továbbfejlesztése érdekében, ezekkel a közleményekkel összhangban ki kell igazítani.

| (6) | Szükség van
  különösen
  fizikai összeköttetésekre, és
  az átviteli rendszerüzemeltetők közötti
  együttműködés és koordináció megerősítésére
  abból a célból, hogy fokozatosan átjárhatóbbá váljanak a határkeresztező átviteli hálózatokhoz való tényleges
  és átlátható
  hozzáférés biztosításának és fenntartásának műszaki és kereskedelmi előírásai, a környezet szempontjainak megfelelő figyelembevétele mellett biztosítva legyen a közösségi átviteli rendszer összehangolt és kellőképpen előretekintő tervezése és folyamatos műszaki fejlődése, javuljon az energiahatékonyság, és – különösen a megújuló energiaforrások részarányának növelése és a kis szén-dioxid-kibocsátású technológiák terjedése érdekében – ösztönzést kapjon a kutatás és az innováció. Kívánatos, hogy az átviteli rendszerüzemeltetők ilyen egymáshoz igazodó műszaki és piaci előírások alapján működtessék hálózatukat. |
| --- | --- |

(6)

Szükség van
  különösen
  fizikai összeköttetésekre, és
  az átviteli rendszerüzemeltetők közötti
  együttműködés és koordináció megerősítésére
  abból a célból, hogy fokozatosan átjárhatóbbá váljanak a határkeresztező átviteli hálózatokhoz való tényleges
  és átlátható
  hozzáférés biztosításának és fenntartásának műszaki és kereskedelmi előírásai, a környezet szempontjainak megfelelő figyelembevétele mellett biztosítva legyen a közösségi átviteli rendszer összehangolt és kellőképpen előretekintő tervezése és folyamatos műszaki fejlődése, javuljon az energiahatékonyság, és – különösen a megújuló energiaforrások részarányának növelése és a kis szén-dioxid-kibocsátású technológiák terjedése érdekében – ösztönzést kapjon a kutatás és az innováció. Kívánatos, hogy az átviteli rendszerüzemeltetők ilyen egymáshoz igazodó műszaki és piaci előírások alapján működtessék hálózatukat.

| (7) | A villamosenergia-átviteli hálózat optimális üzemeltetésének biztosítása érdekében, valamint abból a célból, hogy a Közösségen belül lehetővé váljon a villamos energia határokat keresztező kereskedelme és kiskereskedelmi értékesítése, az átviteli rendszerüzemeltetőket európai hálózatba kell szervezni. Kívánatos, hogy ez a hálózat feladatait a közösségi versenyjogi szabályokkal összhangban végezze; a közösségi versenyjogi szabályokat az európai átviteli rendszerüzemeltetők által létrehozott hálózat határozataira is alkalmazni kell. Kívánatos továbbá, hogy a hálózat feladatait jól meghatározott keretek között végezze, és munkamódszerei kielégítsék a hatékony működés, a reprezentativitás és az átláthatóság követelményét. Minthogy regionális szinten hatékonyabban lehet eredményeket elérni, kívánatos, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetők a közösségi szintű együttműködésen belül regionális struktúrákat hozzanak létre, miközben gondoskodnak arról, hogy a regionális szintű tevékenység összhangban legyen a közösségi szinten megállapított előírásokkal és beruházási tervekkel.
  A tagállamoknak regionális szinten támogatniuk kell az együttműködést, és figyelemmel kell kísérniük a hálózat hatékonyságát. A regionális szintű együttműködésnek összeegyeztethetőnek kell lennie a versenyképes és hatékony belső villamosenergia-piac irányába tett lépésekkel. |
| --- | --- |

(7)

A villamosenergia-átviteli hálózat optimális üzemeltetésének biztosítása érdekében, valamint abból a célból, hogy a Közösségen belül lehetővé váljon a villamos energia határokat keresztező kereskedelme és kiskereskedelmi értékesítése, az átviteli rendszerüzemeltetőket európai hálózatba kell szervezni. Kívánatos, hogy ez a hálózat feladatait a közösségi versenyjogi szabályokkal összhangban végezze; a közösségi versenyjogi szabályokat az európai átviteli rendszerüzemeltetők által létrehozott hálózat határozataira is alkalmazni kell. Kívánatos továbbá, hogy a hálózat feladatait jól meghatározott keretek között végezze, és munkamódszerei kielégítsék a hatékony működés, a reprezentativitás és az átláthatóság követelményét. Minthogy regionális szinten hatékonyabban lehet eredményeket elérni, kívánatos, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetők a közösségi szintű együttműködésen belül regionális struktúrákat hozzanak létre, miközben gondoskodnak arról, hogy a regionális szintű tevékenység összhangban legyen a közösségi szinten megállapított előírásokkal és beruházási tervekkel.
  A tagállamoknak regionális szinten támogatniuk kell az együttműködést, és figyelemmel kell kísérniük a hálózat hatékonyságát. A regionális szintű együttműködésnek összeegyeztethetőnek kell lennie a versenyképes és hatékony belső villamosenergia-piac irányába tett lépésekkel.

| (8) | A teljes európai villamosenergia-átviteli hálózat nagyobb átláthatóságának biztosítása érdekében a Bizottságnak el kell készítenie és ki kell adnia egy ütemtervet, valamint rendszeresen frissítenie kell azt. Az ütemtervben valamennyi megvalósítható villamosenergia-átviteli hálózatnak és lehetséges regionális kapcsolódásnak szerepelnie kell. |
| --- | --- |

(8)

A teljes európai villamosenergia-átviteli hálózat nagyobb átláthatóságának biztosítása érdekében a Bizottságnak el kell készítenie és ki kell adnia egy ütemtervet, valamint rendszeresen frissítenie kell azt. Az ütemtervben valamennyi megvalósítható villamosenergia-átviteli hálózatnak és lehetséges regionális kapcsolódásnak szerepelnie kell.

| (9) | A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság által az elmúlt években végzett piacmonitoring-tevékenység során világossá vált, hogy a jelenleg hatályos átláthatósági követelmények és infrastruktúra-hozzáférési szabályok elégtelenek
  egy valódi, jól működő, nyílt és hatékony belső piac biztosításához
  . |
| --- | --- |

(9)

A nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság által az elmúlt években végzett piacmonitoring-tevékenység során világossá vált, hogy a jelenleg hatályos átláthatósági követelmények és infrastruktúra-hozzáférési szabályok elégtelenek
  egy valódi, jól működő, nyílt és hatékony belső piac biztosításához
  .

| (10) | Ahhoz, hogy a piaci résztvevők felmérhessék a mindenkori keresletet és kínálatot, és megérthessék a nagykereskedelmi ár mozgásának okait, az szükséges, hogy egyenlő mértékben hozzáférjenek a rendszer fizikai állapotára
  és hatékonyságára
  vonatkozó információkhoz. Pontosabb információkhoz kell jutniuk különösen a villamos energia termelésére, kínálatára és keresletére, a hálózat kapacitására, a hálózaton keresztül megvalósuló villamosenergia-forgalomra, a hálózat-karbantartásra, a kiegyenlítésre és a tartalékkapacitásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(10)

Ahhoz, hogy a piaci résztvevők felmérhessék a mindenkori keresletet és kínálatot, és megérthessék a nagykereskedelmi ár mozgásának okait, az szükséges, hogy egyenlő mértékben hozzáférjenek a rendszer fizikai állapotára
  és hatékonyságára
  vonatkozó információkhoz. Pontosabb információkhoz kell jutniuk különösen a villamos energia termelésére, kínálatára és keresletére, a hálózat kapacitására, a hálózaton keresztül megvalósuló villamosenergia-forgalomra, a hálózat-karbantartásra, a kiegyenlítésre és a tartalékkapacitásra vonatkozóan.

| (11) | A piacba vetett bizalom megerősítése érdekében kívánatos, hogy a piaci résztvevők biztosak lehessenek a visszaélések
  hatékony
  szankcionálhatóságában. Az illetékes hatóságokat olyan hatáskörökkel kell felruházni, amelyek révén hatékonyan vizsgálhatják ki a vélt piaci visszaéléseket. Ezért
  szükséges, hogy
  az illetékes
  hatóságok hozzáférjenek
  azokhoz az adatokhoz, amelyekből megismerhetik az ellátóvállalkozások operatív döntéseit. A villamosenergia-piacon számos fontos döntést a termelők hoznak meg; kívánatos, hogy a termelők az illetékes hatóságok számára egy meghatározott ideig biztosítsák az ezzel összefüggő információk hozzáférhetőségét és könnyű elérését.
  Ezen felül az illetékes hatóságoknak rendszeresen nyomon kell követniük, hogy az átviteli rendszerüzemeltetők betartják-e a szabályokat.
  Azokat a kis kapacitású termelőket ugyanakkor, amelyek nem képesek torzítani a piacot, mentesíteni kell e kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(11)

A piacba vetett bizalom megerősítése érdekében kívánatos, hogy a piaci résztvevők biztosak lehessenek a visszaélések
  hatékony
  szankcionálhatóságában. Az illetékes hatóságokat olyan hatáskörökkel kell felruházni, amelyek révén hatékonyan vizsgálhatják ki a vélt piaci visszaéléseket. Ezért
  szükséges, hogy
  az illetékes
  hatóságok hozzáférjenek
  azokhoz az adatokhoz, amelyekből megismerhetik az ellátóvállalkozások operatív döntéseit. A villamosenergia-piacon számos fontos döntést a termelők hoznak meg; kívánatos, hogy a termelők az illetékes hatóságok számára egy meghatározott ideig biztosítsák az ezzel összefüggő információk hozzáférhetőségét és könnyű elérését.
  Ezen felül az illetékes hatóságoknak rendszeresen nyomon kell követniük, hogy az átviteli rendszerüzemeltetők betartják-e a szabályokat.
  Azokat a kis kapacitású termelőket ugyanakkor, amelyek nem képesek torzítani a piacot, mentesíteni kell e kötelezettség alól.

| (12) | A lakossági fogyasztókért folyó versenyhez szükséges, hogy az ellátóvállalkozások ne ütközzenek akadályokba, ha új kiskereskedelmi piacokra kívánnak belépni. Ezért az ellátási lánc működését meghatározó feladat- és felelősségi köröknek valamennyi piaci szereplő előtt ismertnek kell lenniük, és a közösségi piac egységességének fokozása érdekében ezeket a feladat- és felelősségi köröket össze kell hangolni.
  Az illetékes hatóságoknak rendszeresen nyomon kell követniük, hogy a piaci szereplők betartják-e a szabályokat. |
| --- | --- |

(12)

A lakossági fogyasztókért folyó versenyhez szükséges, hogy az ellátóvállalkozások ne ütközzenek akadályokba, ha új kiskereskedelmi piacokra kívánnak belépni. Ezért az ellátási lánc működését meghatározó feladat- és felelősségi köröknek valamennyi piaci szereplő előtt ismertnek kell lenniük, és a közösségi piac egységességének fokozása érdekében ezeket a feladat- és felelősségi köröket össze kell hangolni.
  Az illetékes hatóságoknak rendszeresen nyomon kell követniük, hogy a piaci szereplők betartják-e a szabályokat.

| (13) | Az új infrastruktúra létrehozására irányuló nagyméretű beruházásokat erőteljesen ösztönözni kell, miközben azonban gondoskodni kell a villamos energia belső piacának megfelelő működéséről is. Annak érdekében, hogy a mentességet élvező egyenáramú rendszerösszekötők erőteljesebb pozitív hatást gyakoroljanak a versenyre és az ellátás biztonságára, már a projekttervezés során vizsgálni kell a piaci érdeklődés nagyságát, és szabályokat kell megállapítani és alkalmazni a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozóan. Azokban az esetekben, ha az egyenáramú rendszerösszekötő több tagállam területén helyezkedik el, a beruházás határokon átnyúló következményeinek jobb figyelembevétele és a közigazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében kívánatos, hogy a mentesség iránti kérelmet [az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló] .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) kezelje. Ezen túlmenően az ilyen típusú nagyméretű ║ infrastruktúra-fejlesztési beruházásokkal járó kockázat kivételes volta miatt az is kívánatos, hogy az ellátó- és a termelővállalkozások a szóban forgó projektek tekintetében ideiglenes jelleggel mentesülhessenek a teljes szétválasztás szabályai alól. |
| --- | --- |

(13)

Az új infrastruktúra létrehozására irányuló nagyméretű beruházásokat erőteljesen ösztönözni kell, miközben azonban gondoskodni kell a villamos energia belső piacának megfelelő működéséről is. Annak érdekében, hogy a mentességet élvező egyenáramú rendszerösszekötők erőteljesebb pozitív hatást gyakoroljanak a versenyre és az ellátás biztonságára, már a projekttervezés során vizsgálni kell a piaci érdeklődés nagyságát, és szabályokat kell megállapítani és alkalmazni a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozóan. Azokban az esetekben, ha az egyenáramú rendszerösszekötő több tagállam területén helyezkedik el, a beruházás határokon átnyúló következményeinek jobb figyelembevétele és a közigazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében kívánatos, hogy a mentesség iránti kérelmet [az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló] .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) kezelje. Ezen túlmenően az ilyen típusú nagyméretű ║ infrastruktúra-fejlesztési beruházásokkal járó kockázat kivételes volta miatt az is kívánatos, hogy az ellátó- és a termelővállalkozások a szóban forgó projektek tekintetében ideiglenes jelleggel mentesülhessenek a teljes szétválasztás szabályai alól.

| (14) | Az 1228/2003/EK rendelet értelmében bizonyos intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (7) szerint kell elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Az 1228/2003/EK rendelet értelmében bizonyos intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (7) szerint kell elfogadni.

| (15) | Az 1999/468/EK határozatot a 2006/512/EK tanácsi határozat (8) módosította, amely bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást az olyan általános hatályú intézkedésekhez, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is. |
| --- | --- |

(15)

Az 1999/468/EK határozatot a 2006/512/EK tanácsi határozat (8) módosította, amely bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást az olyan általános hatályú intézkedésekhez, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is.

| (16) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2006/512/EK határozatról szóló nyilatkozatának
   (9)
  megfelelően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak a Szerződés 251. cikkében foglalt eljárással összhangban elfogadott, már hatályban lévő jogi aktusokra történő alkalmazása érdekében ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2006/512/EK határozatról szóló nyilatkozatának
   (9)
  megfelelően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak a Szerződés 251. cikkében foglalt eljárással összhangban elfogadott, már hatályban lévő jogi aktusokra történő alkalmazása érdekében ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani.

| (17) | A Bizottságot fel kell hatalmazni ║ arra, hogy az 1228/2003/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket meghozza annak érdekében, hogy a rendelet céljának eléréséhez szükséges minimális mértékű harmonizáció biztosításához iránymutatásokat dolgozzon ki és fogadjon el. Ezek az intézkedések általános hatályúak és az 1228/2003/EK rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságot fel kell hatalmazni ║ arra, hogy az 1228/2003/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket meghozza annak érdekében, hogy a rendelet céljának eléréséhez szükséges minimális mértékű harmonizáció biztosításához iránymutatásokat dolgozzon ki és fogadjon el. Ezek az intézkedések általános hatályúak és az 1228/2003/EK rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.

| (18) | Az 1228/2003/EK rendeletet ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(18)

Az 1228/2003/EK rendeletet ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1228/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „ ▐ Ennek a rendeletnek az is célja, hogy elősegítse egy jól működő, átlátható nagykereskedelmi piac kialakulását,
  az ellátás biztonságának magas szintje mellett. Ez
  a rendelet
  e célból

  a szabályok összehangolására irányuló mechanizmusokat határoz meg.” |
| --- | --- |

(1)

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„ ▐ Ennek a rendeletnek az is célja, hogy elősegítse egy jól működő, átlátható nagykereskedelmi piac kialakulását,
  az ellátás biztonságának magas szintje mellett. Ez
  a rendelet
  e célból

  a szabályok összehangolására irányuló mechanizmusokat határoz meg.”

| (2) | A 2. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „h) | „ügynökség”: az [Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló] .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott ügynökséget jelenti |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„h)

„ügynökség”: az [Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló] .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott ügynökséget jelenti

| (3) | A rendelet a következő ║ cikkekkel egészül ki:

  „2a. cikk


  A Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata

  Az európai villamosenergia-átviteli hálózat optimális üzemeltetése és folyamatos műszaki fejlődése,
  valamint a villamos energia belső piaca megvalósításának előmozdítása érdekében
  valamennyi átviteli rendszerüzemeltető köteles együttműködést folytatni közösségi szinten, ║ a villamosenergia-piaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózatán keresztül.

  2b. cikk


  A Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata létrehozása

  (1)   A villamosenergia-piaci átviteli rendszerüzemeltetők legkésőbb [...]-ig alapszabály tervezetet, tagjegyzéket és eljárási szabályzat tervezetet nyújtanak be a Bizottságnak és az ügynökségnek a ▐ villamosenergia-piaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózatának létrehozása érdekében.
  (2)   Az ügynökség az alapszabály tervezetéről, a tagjegyzékről és az eljárási szabályzat tervezetéről e dokumentumok átvételétől számítva hat héten belül véleményt alkot, és ezt megküldi a Bizottságnak.
  (3)   A Bizottság az alapszabály tervezetéről, a tagjegyzékről és az eljárási szabályzat tervezetéről az ügynökség véleményének átvételétől számítva három hónapon belül véleményt alkot.
  (4)   A villamosenergia-piaci átviteli rendszer-üzemeltetők a Bizottság véleményének átvételétől számított három hónapon belül létrehozzák a Villamosenergia-piaci Átviteli rendszerüzemeltetők Európai Hálózatát, valamint elfogadják és közzéteszik alapszabályát és eljárási szabályzatát.

  2c. cikk


  A Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata feladatai

  (1)   
  A 2a. cikkben foglalt célkitűzések elérése érdekében
  a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  a 2d. cikkben, valamint az [Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően megállapodik az alábbi dokumentumokról, és az ügynökségnek jóváhagyásra benyújtja azokat:








  a) | a piaci szereplőkkel és hálózati felhasználókkal együttműködésben kidolgozott,
  a (3) bekezdésben felsorolt területekre vonatkozó
  hálózati előírások tervezetét; |
| --- | --- | --- |

(3)

A rendelet a következő ║ cikkekkel egészül ki:

„2a. cikk

A Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata

Az európai villamosenergia-átviteli hálózat optimális üzemeltetése és folyamatos műszaki fejlődése,
  valamint a villamos energia belső piaca megvalósításának előmozdítása érdekében
  valamennyi átviteli rendszerüzemeltető köteles együttműködést folytatni közösségi szinten, ║ a villamosenergia-piaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózatán keresztül.

2b. cikk

A Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata létrehozása

(1)   A villamosenergia-piaci átviteli rendszerüzemeltetők legkésőbb [...]-ig alapszabály tervezetet, tagjegyzéket és eljárási szabályzat tervezetet nyújtanak be a Bizottságnak és az ügynökségnek a ▐ villamosenergia-piaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózatának létrehozása érdekében.

(2)   Az ügynökség az alapszabály tervezetéről, a tagjegyzékről és az eljárási szabályzat tervezetéről e dokumentumok átvételétől számítva hat héten belül véleményt alkot, és ezt megküldi a Bizottságnak.

(3)   A Bizottság az alapszabály tervezetéről, a tagjegyzékről és az eljárási szabályzat tervezetéről az ügynökség véleményének átvételétől számítva három hónapon belül véleményt alkot.

(4)   A villamosenergia-piaci átviteli rendszer-üzemeltetők a Bizottság véleményének átvételétől számított három hónapon belül létrehozzák a Villamosenergia-piaci Átviteli rendszerüzemeltetők Európai Hálózatát, valamint elfogadják és közzéteszik alapszabályát és eljárási szabályzatát.

2c. cikk

A Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata feladatai

(1)   
  A 2a. cikkben foglalt célkitűzések elérése érdekében
  a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  a 2d. cikkben, valamint az [Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló] .../2008/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően megállapodik az alábbi dokumentumokról, és az ügynökségnek jóváhagyásra benyújtja azokat:

a)

a piaci szereplőkkel és hálózati felhasználókkal együttműködésben kidolgozott,
  a (3) bekezdésben felsorolt területekre vonatkozó
  hálózati előírások tervezetét;

| b) | közös hálózatüzemeltetési eszközöket és kutatási terveket; |
| --- | --- |

b)

közös hálózatüzemeltetési eszközöket és kutatási terveket;

| c) | kétévente tíz évre szóló, a termelés kielégítő voltát is elemző beruházási tervet; |
| --- | --- |

c)

kétévente tíz évre szóló, a termelés kielégítő voltát is elemző beruházási tervet;

| d) | a hálózat normál és rendkívüli körülmények közötti üzemeltetésének valós idejű koordinálását biztosító intézkedéseket; |
| --- | --- |

d)

a hálózat normál és rendkívüli körülmények közötti üzemeltetésének valós idejű koordinálását biztosító intézkedéseket;

| e) | iránymutatásokat a közösségi átviteli rendszerüzemeltetők és harmadik országok átviteli rendszerüzemeltetői közötti műszaki együttműködés koordinációjáról; |
| --- | --- |

e)

iránymutatásokat a közösségi átviteli rendszerüzemeltetők és harmadik országok átviteli rendszerüzemeltetői közötti műszaki együttműködés koordinációjáról;

| f) | az éves munkaprogramot,
  az ügynökség által megállapított prioritások alapján
  ; |
| --- | --- |

f)

az éves munkaprogramot,
  az ügynökség által megállapított prioritások alapján
  ;

| g) | az éves jelentést; és |
| --- | --- |

g)

az éves jelentést; és

| h) | évente nyári és téli előrejelzést a termelés kielégítő voltáról. |
| --- | --- |

h)

évente nyári és téli előrejelzést a termelés kielégítő voltáról.

(2)   Az (1) bekezdés f) pontjában előírt éves munkaprogramban – indikatív időütemezés kíséretében – fel kell sorolni az adott évben kidolgozandó
  hálózati
  előírásokat, illetőleg a közös hálózatüzemeltetésre és kutatási és fejlesztési tevékenységre vonatkozó tervet, és ismertetni kell leírásukat.

(3)   Részletes
  hálózati
  előírásokat – az éves munkaprogramban megállapított prioritásokkal összhangban – a következő területeken kell kidolgozni:

| a) | a biztonságra és a megbízhatóságra vonatkozó szabályok,
  beleértve az együttműködtethetőségi szabályokat és a vészhelyzeti eljárásokat is
  ; |
| --- | --- |

a)

a biztonságra és a megbízhatóságra vonatkozó szabályok,
  beleértve az együttműködtethetőségi szabályokat és a vészhelyzeti eljárásokat is
  ;

| b) | a hálózatra kapcsolódás és a hálózathoz való hozzáférés szabályai;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

a hálózatra kapcsolódás és a hálózathoz való hozzáférés szabályai;

▐

| c) | a határkeresztező
  kapacitás
  felosztásának
  és a szűk keresztmetszetek kezelésének szabályai;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

a határkeresztező
  kapacitás
  felosztásának
  és a szűk keresztmetszetek kezelésének szabályai;

▐

| d) | a hálózattal kapcsolatos
  átláthatósági szabályok; |
| --- | --- |

d)

a hálózattal kapcsolatos
  átláthatósági szabályok;

| e) | a kiegyenlítés
  és elszámolás
  szabályai, ideértve a tartalék energiára vonatkozó szabályokat is; |
| --- | --- |

e)

a kiegyenlítés
  és elszámolás
  szabályai, ideértve a tartalék energiára vonatkozó szabályokat is;

| f) | az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezés
  szabályai
  ; |
| --- | --- |

f)

az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezés
  szabályai
  ;

| g) | a villamosenergia-hálózatok energiahatékonysága. |
| --- | --- |

g)

a villamosenergia-hálózatok energiahatékonysága.

(4)   
  Az ügynökség
  figyelemmel kíséri
  az
  előírások
  Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata általi
  végrehajtását ▐.

(5)   A Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata kétévente tíz évre szóló, az egész Közösségre kiterjedő hálózati beruházási tervet tesz közzé,
  annak az ügynökség általi jóváhagyását követően
  . A beruházási tervben ismertetni kell az integrált hálózat modelljét, forgatókönyveket kell kidolgozni, be kell számolni a termelés kielégítő voltáról, és értékelni kell a rendszer rugalmasságát. A beruházási tervet különösen a nemzeti beruházási tervek
  alapján kell elkészíteni, figyelembe véve a hálózati tervezés regionális és közösségi vonatkozásait, beleértve
  az 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (11) a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozóan megállapított
  iránymutatásokat
  A beruházási tervben – különösen a határkeresztező kapacitás tekintetében – meg kell jelölni a beruházást igénylő területeket,
  valamint a rendszerösszekötő kapacitásokra és egyéb olyan infrastruktúrákra vonatkozó beruházásokat, amelyekre szükség van a hatékony kereskedés és verseny, valamint az ellátásbiztonság érdekében. A befektetési tervhez mellékelni kell a határkeresztező kapacitás-bővítés azon akadályainak áttekintését, amelyek az eltérő jóváhagyási eljárásokból vagy gyakorlatokból adódnak
  .

6.   
  Az átviteli rendszerüzemeltetőknek végre kell hajtaniuk a kiadott befektetési tervet.

A 2a. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében
  a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  saját kezdeményezésre hálózati előírás tervezeteket javasolhat az ügynökségnek azon területek vonatkozásában, amelyek nem szerepelnek a (3) bekezdésben. Az ügynökség a 2ea. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően elfogadja az előírásokat, annak biztosítása mellett, hogy azok nem ütköznek a 2e. cikk értelmében elfogadott iránymutatásokkal
  .

2d. cikk

1. Az ügynökség monitoringtevékenysége

(1)   Az ügynökség figyelemmel kíséri a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata számára a 2c. cikk (1) bekezdésében előírt feladatok ellátását.

(2)
     
  A Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata begyűjti az összes jelentős információt a hálózati előírások végrehajtására vonatkozóan és benyújtja azokat az ügynökségnek értékelésre
  .

(3)   A Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata
  jóváhagyásra
  megküldi az ügynökségnek
  a hálózati
  előírások tervezetét
  és a 2c. cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokat
  .

▐

Az ügynökség
  figyelemmel kíséri a hálózati előírások, a tíz évre szóló beruházási terv és
  az éves munkaprogram
  végrehajtását, és e tevékenysége eredményeit belefoglalja éves jelentésébe. Amennyiben az átviteli rendszerüzemeltetők nem tartják be a hálózati előírásokat,
  a tíz évre szóló beruházási
  tervet, vagy az éves munkaprogramot, az ügynökség erről tájékoztatja a Bizottságot.

2e. cikk

1. Iránymutatások kidolgozása

(1)
     
  Az ügynökséggel folytatott konzultációt követően a Bizottság éves prioritási listát állít össze, amelyben felsorolja a villamos energia belső piacának fejlesztése szempontjából legfontosabb kérdéseket.

(2)
     
  A prioritáslistára figyelemmel a Bizottság megbízza az ügynökséget azzal, hogy legfeljebb hat hónapon belül iránymutatás-tervezetet dolgozzon ki, amelyben a 2c. cikknek megfelelően meghatározza a harmonizációs szabályok alapvető, egyértelmű és objektív elveit.

(3)
     
  Az irányelvek kidolgozása során az ügynökség nyílt és átlátható módon hivatalosan konzultál a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatával és más érintettekkel.

(4)
     
  A konzultáció alapján az ügynökség iránymutatás-tervezetet fogad el. Az ügynökség jelzi, milyen észrevételeket kapott a konzultáció során, és hogyan vette ezeket figyelembe. Amennyiben az észrevételeket nem vette figyelembe, azt köteles megindokolni.

(5)
     
  A Bizottság saját kezdeményezésére vagy az ügynökség kérésére ugyanezt az eljárást megindíthatja az iránymutatások naprakésszé tételére.

2f. cikk

1. Hálózati előírások kidolgozása

(1)
     
  Az iránymutatások ügynökség általi elfogadását követő hat hónapon belül és a 2e. cikk értelmében a Bizottság megbízza a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatát, hogy az iránymutatásokban meghatározott elvek teljes körű tiszteletben tartásával dolgozza ki a hálózati előírások tervezetét.

(2)
     
  Az előírások megfogalmazásakor a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata figyelembe veszi a piaci szereplők és a hálózati felhasználók műszaki tapasztalatait, és folyamatosan tájékoztatja őket az előrehaladásról.

(3)
     
  A Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata benyújtja az ügynökségnek a hálózati előírások tervezetét.

(4)
     
  Az ügynökség nyílt és átlátható hivatalos konzultációt folytat az előírás-tervezettel kapcsolatban.

(5)
     
  Az ügynökség a konzultáció alapján elfogadja a hálózati előírások tervezetét. Az ügynökség jelzi, milyen észrevételeket kapott a konzultáció során, és hogyan vette ezeket figyelembe. Amennyiben az észrevételeket nem vette figyelembe, azt köteles megindokolni.

(6)
     
  Az ügynökség saját kezdeményezésére vagy a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata kérésére ugyanezen eljárásnak megfelelően sor kerülhet a meglévő előírások felülvizsgálatára.

(7)
     
  A Bizottság az ügynökség ajánlása alapján benyújthatja a hálózati előírásokat a 13. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak, hogy a 13. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően véglegesen elfogadják azokat.

2g. cikk

1. Konzultációk

(1)   
  Az ügynökség
  feladatainak ellátásával összefüggésben ▐ nyitott és átlátható módon
  hivatalosan
  konzultál a piac megfelelő szereplőivel; a konzultációnak ki kell terjednie az ellátó- és a termelővállalkozásokra, a fogyasztókra, a rendszerhasználókra és az elosztórendszer-üzemeltetőkre, ideértve a megfelelő (ágazati) szövetségeket, a műszaki testületeket és az érdekelteket tömörítő platformokat is.

(2)   Az (1) bekezdésben felsorolt kérdésekkel kapcsolatos valamennyi dokumentumot és az ülések jegyzőkönyvét a nyilvánosság elé kell tárni.

(3)   
  Az iránymutatások és hálózati előírások
  elfogadását megelőzően
  az ügynökség
  beszámol a konzultáció során hozzá beérkezett észrevételekről, valamint arról, hogy ezeket az észrevételeket hogyan vette figyelembe. Amennyiben az észrevételeket az ügynökség nem vette figyelembe, azt köteles megindokolni.

(4)
     
  A Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózata a 2ea. cikk (2) bekezdése szerint együttműködik a piaci szereplőkkel és a hálózati felhasználókkal
  .

2h. cikk

Költségek

A Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatánál a 2a–2j. cikkben említett feladatkörének elvégzésével összefüggésben felmerülő költségeket az átviteli rendszerüzemeltetők viselik, és ezeket a költségeket a tarifák kiszámítása során
  figyelembe kell venni. A szabályozó hatóságok csak akkor hagyják jóvá ezeket a költségeket, ha azok ésszerűek és arányosak.

2i. cikk

Az átvitelirendszer-üzemeltetők regionális együttműködése

(1)   Az átviteli rendszerüzemeltetők a Villamosenergia-piaci Átviteli Rendszerüzemeltetők Európai Hálózatán belül, a 2c. cikk (1) bekezdésében előírt feladatokhoz való hozzájárulás céljából regionális együttműködést alakítanak ki. Ennek keretében különösen kétévente regionális beruházási tervet tesznek közzé, amelynek alapján beruházási döntéseket hozhatnak

A regionális beruházási terv nem lehet ellentétes a 2c. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előírt tíz évre szóló beruházási tervvel.

(2)   Az átviteli rendszerüzemeltetők a hálózat optimális üzemeltetése érdekében elősegítik operatív megegyezések létrehozását,
  és amennyiben az hatékony,
  elősegítik az energiatőzsdék kialakítását, a határkeresztező kapacitás
  koordinált
  felosztását, valamint a
  határokat keresztező
  kiegyenlítő mechanizmusok
  kompatibilitását
  .

▐

2j. cikk

A Közösség és harmadik országbeli átviteli rendszerüzemeltetők közötti műszaki együttműködés

(1)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik a Közösség és a harmadik országok átviteli rendszerüzemeltetői közötti műszaki együttműködést;

(2)
     
  Ha az ilyen műszaki együttműködés során az ügynökség által elfogadott szabályok és hálózati előírások összeegyeztethetetlenségére derül fény, a nemzeti szabályozó hatóság pontosítást kér az ügynökségtől.

| (4) | Az 5. cikk a következőképpen módosul:







  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép: „Információszolgáltatás”. |
| --- | --- | --- |

(4)

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép: „Információszolgáltatás”.

| b) | A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(4)   Az átvitelirendszer-üzemeltetők kötelesek releváns adatokat közzétenni az előre jelzett és a tényleges keresletről, a termelési és a terhelést befolyásoló eszközök rendelkezésre állásáról és tényleges kihasználtságáról, a hálózat és a rendszerösszekötők rendelkezésre állásáról és kihasználtságáról, valamint a kiegyenlítő és a tartalékkapacitásról.

  (5)   Az érintett piaci résztvevők kötelesek a megfelelő adatokat az átvitelirendszer-üzemeltetők rendelkezésére bocsátani.

  (6)   Azok a termelővállalatok, amelyek – akár tulajdonosként, akár üzemeltetőként – legalább egy olyan termelési eszközzel rendelkeznek, amelynek beépített teljesítménye legalább 250 MW, üzemenkénti és óránkénti bontásban, öt évre visszamenőleg folyamatosan hozzáférhetővé teszik a Bizottság, a nemzeti szabályozó hatóság, a nemzeti versenyhatóság,
  és az ügynökség
  számára azokat az adatokat, amelyek alapján ellenőrizhető a teherelosztásra vonatkozó valamennyi operatív döntésük, valamint az áramtőzsdéken, a rendszerösszekötő kapacitásra vonatkozóan lefolytatott aukciókon, a tartalékpiacokon és a tőzsdén kívüli ügyletek piacán tanúsított ajánlattételi viselkedésük. Az üzemenkénti és óránkénti bontásban tárolandó információknak tartalmazniuk kell legalább – egyrészről az ajánlattétel időpontjára, másrészről a villamos energia előállításának időpontjára vonatkozóan – a rendelkezésre álló termelési kapacitásra és a lekötött tartalékokra vonatkozó adatokat, ideértve a lekötött tartalékok üzemenkénti felosztását is.” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   Az átvitelirendszer-üzemeltetők kötelesek releváns adatokat közzétenni az előre jelzett és a tényleges keresletről, a termelési és a terhelést befolyásoló eszközök rendelkezésre állásáról és tényleges kihasználtságáról, a hálózat és a rendszerösszekötők rendelkezésre állásáról és kihasználtságáról, valamint a kiegyenlítő és a tartalékkapacitásról.

(5)   Az érintett piaci résztvevők kötelesek a megfelelő adatokat az átvitelirendszer-üzemeltetők rendelkezésére bocsátani.

(6)   Azok a termelővállalatok, amelyek – akár tulajdonosként, akár üzemeltetőként – legalább egy olyan termelési eszközzel rendelkeznek, amelynek beépített teljesítménye legalább 250 MW, üzemenkénti és óránkénti bontásban, öt évre visszamenőleg folyamatosan hozzáférhetővé teszik a Bizottság, a nemzeti szabályozó hatóság, a nemzeti versenyhatóság,
  és az ügynökség
  számára azokat az adatokat, amelyek alapján ellenőrizhető a teherelosztásra vonatkozó valamennyi operatív döntésük, valamint az áramtőzsdéken, a rendszerösszekötő kapacitásra vonatkozóan lefolytatott aukciókon, a tartalékpiacokon és a tőzsdén kívüli ügyletek piacán tanúsított ajánlattételi viselkedésük. Az üzemenkénti és óránkénti bontásban tárolandó információknak tartalmazniuk kell legalább – egyrészről az ajánlattétel időpontjára, másrészről a villamos energia előállításának időpontjára vonatkozóan – a rendelkezésre álló termelési kapacitásra és a lekötött tartalékokra vonatkozó adatokat, ideértve a lekötött tartalékok üzemenkénti felosztását is.”

| (5) | A 6. cikk a következőképpen módosul:










  a) | Az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki


  „
  A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik a nemzeti villamosenergia-hálózaton és a rendszerösszekötőkön belül a szűk keresztmetszetek kezelését.




  Az átviteli rendszerüzemeltetők benyújtják a nemzeti szabályozó hatóságoknak jóváhagyásra a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárásaikat, ideértve a kapacitáselosztást is. A nemzeti szabályozó hatóságok jóváhagyásuk előtt kérhetik ezen eljárások módosítását.
  ” |
| --- | --- | --- |

(5)

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki

„
  A nemzeti szabályozó hatóságok figyelemmel kísérik a nemzeti villamosenergia-hálózaton és a rendszerösszekötőkön belül a szűk keresztmetszetek kezelését.

Az átviteli rendszerüzemeltetők benyújtják a nemzeti szabályozó hatóságoknak jóváhagyásra a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó eljárásaikat, ideértve a kapacitáselosztást is. A nemzeti szabályozó hatóságok jóváhagyásuk előtt kérhetik ezen eljárások módosítását.
  ”

| b) | A ║ (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A rendszerösszekötő kapacitás felosztásából származó bevételeket a következő célokra kell felhasználni ▐:






  a) | a lekötött kapacitás tényleges rendelkezésre állásának biztosítására; és |
| --- | --- | --- |

b)

A ║ (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A rendszerösszekötő kapacitás felosztásából származó bevételeket a következő célokra kell felhasználni ▐:

a)

a lekötött kapacitás tényleges rendelkezésre állásának biztosítására; és

| b) | a rendszerösszekötő kapacitás fenntartására vagy növelésére fordított hálózati beruházásokra. |
| --- | --- |

b)

a rendszerösszekötő kapacitás fenntartására vagy növelésére fordított hálózati beruházásokra.

Ha a bevételeket nincs mód az ║ a) és b) pontjában meghatározott célokra felhasználni, akkor külön számlán kell őket tartani mindaddig, amíg ezekre a célokra fel nem használhatók.
  Ebben az esetben a szabályozó hatóságok az ügynökség jóváhagyásával figyelembe vehetik a rendelkezésre álló összeget a hálózati díjak számítási módszereinek jóváhagyásakor, annak megállapításakor, hogy szükséges-e a díjak módosítása, és/vagy annak elhatározásakor, hogy szükséges-e helyi jelzések létrehozása illetve olyan kereslet-oldali intézkedések meghozatala, mint a terhelésmegosztás, vagy az ellenirányú kereskedelem.
  ”

| (6) | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk


  Új rendszerösszekötők

  (1)   A tagállamok közötti új egyenáramú rendszerösszekötők kérelemre, korlátozott időtartamra mentesíthetők az e rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében, valamint a 2003/54/EK irányelv
  8. cikkében, 10. cikkében, 20. cikkében, illetve 22c. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében
  foglalt rendelkezések alól, a következő feltételek mellett:







  a) | a beruházásnak fokoznia kell a versenyt a villamosenergia-ellátás terén; |
| --- | --- | --- |

(6)

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Új rendszerösszekötők

(1)   A tagállamok közötti új egyenáramú rendszerösszekötők kérelemre, korlátozott időtartamra mentesíthetők az e rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében, valamint a 2003/54/EK irányelv
  8. cikkében, 10. cikkében, 20. cikkében, illetve 22c. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében
  foglalt rendelkezések alól, a következő feltételek mellett:

a)

a beruházásnak fokoznia kell a versenyt a villamosenergia-ellátás terén;

| b) | a beruházás kockázatának akkorának kell lennie, hogy a beruházás nem valósulna meg a mentesség nélkül; |
| --- | --- |

b)

a beruházás kockázatának akkorának kell lennie, hogy a beruházás nem valósulna meg a mentesség nélkül;

| c) | a rendszerösszekötőnek olyan természetes vagy jogi személy tulajdonában kell állnia, aki vagy amely legalább jogi formájában független azoktól a rendszerüzemeltetőktől, amelyek hálózataiban a rendszerösszekötő megépül; |
| --- | --- |

c)

a rendszerösszekötőnek olyan természetes vagy jogi személy tulajdonában kell állnia, aki vagy amely legalább jogi formájában független azoktól a rendszerüzemeltetőktől, amelyek hálózataiban a rendszerösszekötő megépül;

| d) | a rendszerösszekötő használóira díjat kell kiróni; |
| --- | --- |

d)

a rendszerösszekötő használóira díjat kell kiróni;

| e) | a 96/92/EK irányelv 19. cikke szerinti részleges piacnyitás óta a rendszerösszekötő tőke- vagy üzemeltetési költségének semmilyen része sem térülhetett meg a rendszerösszekötő által összekapcsolt átviteli vagy elosztóhálózatok használati díjainak egyetlen eleméből sem; és |
| --- | --- |

e)

a 96/92/EK irányelv 19. cikke szerinti részleges piacnyitás óta a rendszerösszekötő tőke- vagy üzemeltetési költségének semmilyen része sem térülhetett meg a rendszerösszekötő által összekapcsolt átviteli vagy elosztóhálózatok használati díjainak egyetlen eleméből sem; és

| f) | a mentesség nem károsíthatja a versenyt és a villamos energia belső piacának hatékony működését, sem azon szabályozott rendszer hatékony működését, amelyhez a rendszerösszekötő kapcsolódik. |
| --- | --- |

f)

a mentesség nem károsíthatja a versenyt és a villamos energia belső piacának hatékony működését, sem azon szabályozott rendszer hatékony működését, amelyhez a rendszerösszekötő kapcsolódik.

(2)   Kivételes esetekben az (1) bekezdést váltóáramú rendszerösszekötőkre is alkalmazni kell akkor, ha a szóban forgó beruházás költsége és kockázata különösen nagy azokhoz a költségekhez, illetve kockázatokhoz képest, amelyek az egymással szomszédos országos átviteli hálózatok váltóáramú rendszerösszekötővel történő összekapcsolásához rendes körülmények között társulnak.

(3)   Az (1) bekezdést meglévő rendszerösszekötők kapacitásának jelentős növelése esetén is alkalmazni kell.

(4)   Az ügynökség – eseti elbírálás alapján – dönthet az (1), a (2) és a (3) bekezdésben előírt mentességek megadásáról. A mentesség vonatkozhat az új rendszerösszekötő vagy a meglévő, jelentősen megnövelt kapacitású rendszerösszekötő teljes kapacitására vagy annak egy részére.

A mentesség megadásával kapcsolatos döntés meghozatalakor eseti alapon meg kell fontolni, hogy a mentesség időtartamát és a rendszerösszekötőhöz való megkülönböztetésmentes hozzáférést nem szükséges-e feltételekhez kötni. Az ezekre a feltételekre vonatkozó döntések meghozatalakor figyelembe kell venni különösen a kiépítendő új kapacitást vagy a meglévő kapacitás módosítását, a projekt időhorizontját és a nemzeti sajátosságokat.

A mentesség megadása előtt az ügynökség dönt a kapacitással való gazdálkodás és a kapacitásfelosztás szabályairól és mechanizmusairól. Az ügynökség megköveteli, hogy a szűk keresztmetszet kezelésére vonatkozó szabályok tegyék kötelezővé a kihasználatlan kapacitás piacra vitelét, továbbá megköveteli, hogy a létesítmény használói legyenek jogosultak a részükre lekötött kapacitással a másodlagos piacon kereskedni. Az (1) bekezdés a), b) és f) pontjában foglalt feltételek értékelése során az ügynökség figyelembe veszi a kapacitásfelosztási eljárás eredményeit.

A mentesség megadásáról szóló határozatot – ideértve a második albekezdésben említett feltételek esetleges alkalmazását is – kellően meg kell indokolni, és közzé kell tenni. Az ügynökség köteles konzultálni az érintett szabályozó hatóságokkal.

(5)   Az ügynökség másolatban minden egyes mentességi kérelmet a beérkezést követően haladéktalanul megküld a Bizottságnak. A meghozott határozatról az ügynökség haladéktalanul értesíti a Bizottságot, és megküld a Bizottságnak minden, a határozat szempontjából lényeges információt. Ezek az információk összesítve is megküldhetők a Bizottságnak oly módon, hogy a Bizottság kellően megalapozott döntést hozhasson. Ezeknek az információknak ki kell terjedniük különösen:

| a) | azokra a részletes indokokra, amelyek alapján az ügynökség a mentességet megadta, ideértve a mentesség szükségességét megalapozó pénzügyi információkat is; |
| --- | --- |

a)

azokra a részletes indokokra, amelyek alapján az ügynökség a mentességet megadta, ideértve a mentesség szükségességét megalapozó pénzügyi információkat is;

| b) | a mentesség megadásának a versenyre és a belső villamosenergia-piac tényleges működésére kifejtett hatásáról elkészített elemzésre; |
| --- | --- |

b)

a mentesség megadásának a versenyre és a belső villamosenergia-piac tényleges működésére kifejtett hatásáról elkészített elemzésre;

| c) | a mentesség időtartamának indokolására, valamint annak okaira, hogy a mentesség miért a kérdéses rendszerösszekötő teljes kapacitásának adott hányadára vonatkozik; |
| --- | --- |

c)

a mentesség időtartamának indokolására, valamint annak okaira, hogy a mentesség miért a kérdéses rendszerösszekötő teljes kapacitásának adott hányadára vonatkozik;

| d) | az érintett nemzeti szabályozó hatóságokkal lefolytatott konzultáció eredményére. |
| --- | --- |

d)

az érintett nemzeti szabályozó hatóságokkal lefolytatott konzultáció eredményére.

(6)   Az értesítés beérkezésétől számítva két hónapon belül a Bizottság dönthet úgy, hogy felszólítja az ügynökséget a mentességet megadó határozat módosítására vagy visszavonására. Amennyiben a Bizottság a döntés meghozatalához további információkat kért, döntését az e további információk hiánytalan átvételét követő naptól számított két hónapon belül meghozhatja. A két hónapos határidőt a Bizottság és az ügynökség közösen meghosszabbíthatja. Ha a kért információkat az ügynökség a felkérésben kitűzött határidőn belül nem küldi meg, akkor úgy kell tekinteni, hogy az ügynökség az értesítést visszavonta, kivéve abban az esetben, ha a lejárat előtt a határidőt a Bizottság és az ügynökség közösen meghosszabbította, továbbá akkor, ha az ügynökség kellő indokolással ellátott nyilatkozatban akként tájékoztatta a Bizottságot, hogy álláspontja szerint az értesítés teljes volt.

A mentességet megadó határozat módosítására vagy visszavonására felszólító bizottsági döntésnek az ügynökség köteles négy héten belül eleget tenni, és erről tájékoztatni a Bizottságot.

A Bizottság köteles megőrizni az üzleti szempontból érzékeny információk titkosságát.

A mentességet megadó határozat bizottsági jóváhagyása az elfogadást követően két év elteltével érvényét veszti, ha a rendszerösszekötő megépítése eddig az időpontig nem kezdődött meg, illetőleg az elfogadást követően öt év elteltével ║, ha a rendszerösszekötő eddig az időpontig nem állt üzembe,
  kivéve, ha a Bizottság úgy dönt, hogy a késedelem jelentős adminisztrációs akadály, vagy egyéb, a határozattal kapcsolatos, de a kérelmezőtől független ok eredménye
  .

(7)   A Bizottság
  módosíthatja
  az (1) bekezdésben előírt feltételek alkalmazásáról, valamint a (4) és az (5) bekezdés alkalmazása céljából követendő eljárásról
  szóló jelenlegi
  iránymutatásokat. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással kell elfogadni.

(8)
     
  Az e cikk szerint engedélyezett és a [villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendeletet módosító] .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) hatálybalépésétől kezdve alkalmazandó mentesítések a továbbiakban automatikusan alkalmazandók.

| (7) | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:


  „7a. cikk


  A kapacitásbővítés adminisztrációs akadályainak elhárítása



  A tagállamok felülvizsgálják eljárásaikat abból a célból, hogy azonosítsák és megszüntessék a rendszerösszekötő kapacitás mennyiségi bővítésének adminisztrációs akadályait. A tagállamok azonosítják a hálózat abból a célból megerősítendő szakaszait, hogy a határkeresztező rendszerösszekötő kapacitás általános szintje összhangban álljon a széles körű piaci integráció célkitűzésével.


  7b. cikk

  Kiskereskedelmi piacok

  A regionális és közösségi szintű, jól működő,
  hatékony és
  átlátható piacok kialakulásának elősegítése érdekében a tagállamok gondoskodnak azon feladat- és felelősségi körök
  részletes
  meghatározásáról, amelyekkel az átviteli rendszerüzemeltetők, az elosztó rendszerüzemeltetők, az ellátóvállalkozások, a fogyasztók, valamint szükség szerint más piaci résztvevők a szerződéses feltételekkel, a fogyasztókkal szembeni kötelezettségekkel, az adatcsere- és az elszámolási szabályokkal, az adatok feletti tulajdonjoggal és a mérési felelősséggel összefüggésben rendelkeznek.
  Ezeket a szabályokat nyilvánosságra kell hozni ▐ és ▐ a szabályozó
  hatóságoknak felül kell vizsgálni
  .” |
| --- | --- |

(7)

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„7a. cikk

A kapacitásbővítés adminisztrációs akadályainak elhárítása

A tagállamok felülvizsgálják eljárásaikat abból a célból, hogy azonosítsák és megszüntessék a rendszerösszekötő kapacitás mennyiségi bővítésének adminisztrációs akadályait. A tagállamok azonosítják a hálózat abból a célból megerősítendő szakaszait, hogy a határkeresztező rendszerösszekötő kapacitás általános szintje összhangban álljon a széles körű piaci integráció célkitűzésével.

7b. cikk

Kiskereskedelmi piacok

A regionális és közösségi szintű, jól működő,
  hatékony és
  átlátható piacok kialakulásának elősegítése érdekében a tagállamok gondoskodnak azon feladat- és felelősségi körök
  részletes
  meghatározásáról, amelyekkel az átviteli rendszerüzemeltetők, az elosztó rendszerüzemeltetők, az ellátóvállalkozások, a fogyasztók, valamint szükség szerint más piaci résztvevők a szerződéses feltételekkel, a fogyasztókkal szembeni kötelezettségekkel, az adatcsere- és az elszámolási szabályokkal, az adatok feletti tulajdonjoggal és a mérési felelősséggel összefüggésben rendelkeznek.

Ezeket a szabályokat nyilvánosságra kell hozni ▐ és ▐ a szabályozó
  hatóságoknak felül kell vizsgálni
  .”

| (8) | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk

  Az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára vonatkozó iránymutatások
  (1)   
  A Bizottság szükség esetén
  az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára vonatkozó
  iránymutatásokat fogadhat el, amelyek a 3. és a 4. cikkben előírt elvekkel összhangban az alábbiakról rendelkeznek:








  a) | a határkeresztező áramlásért ellentételezés fizetésére kötelezett átviteli rendszerüzemeltetők megállapítására szolgáló eljárás részleteiről, ideértve a határkeresztező áramlás kiinduló, illetve célországainak átviteli rendszerüzemeltetői közötti megosztás szabályait is, összhangban a 3. cikk (2) bekezdésével; |
| --- | --- | --- |

(8)

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára vonatkozó iránymutatások

(1)   
  A Bizottság szükség esetén
  az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára vonatkozó
  iránymutatásokat fogadhat el, amelyek a 3. és a 4. cikkben előírt elvekkel összhangban az alábbiakról rendelkeznek:

a)

a határkeresztező áramlásért ellentételezés fizetésére kötelezett átviteli rendszerüzemeltetők megállapítására szolgáló eljárás részleteiről, ideértve a határkeresztező áramlás kiinduló, illetve célországainak átviteli rendszerüzemeltetői közötti megosztás szabályait is, összhangban a 3. cikk (2) bekezdésével;

| b) | a követendő fizetési eljárás részleteiről, ideértve annak meghatározását is, hogy mely időszakra vonatkozóan kell először ellentételezést fizetni, összhangban a 3. cikk (3) bekezdésének második albekezdésével; |
| --- | --- |

b)

a követendő fizetési eljárás részleteiről, ideértve annak meghatározását is, hogy mely időszakra vonatkozóan kell először ellentételezést fizetni, összhangban a 3. cikk (3) bekezdésének második albekezdésével;

| c) | a 3. cikk alapján ellentételezésre jogosító fogadott határkeresztező áramlás mennyiségének kiszámítására és jellegének meghatározására szolgáló módszertan, valamint a más tagállamok átviteli hálózataiból eredő és/vagy ott végződő áramlás nagyságának meghatározására szolgáló módszertan részletes meghatározásáról, összhangban a 3. cikk (5) bekezdésével; |
| --- | --- |

c)

a 3. cikk alapján ellentételezésre jogosító fogadott határkeresztező áramlás mennyiségének kiszámítására és jellegének meghatározására szolgáló módszertan, valamint a más tagállamok átviteli hálózataiból eredő és/vagy ott végződő áramlás nagyságának meghatározására szolgáló módszertan részletes meghatározásáról, összhangban a 3. cikk (5) bekezdésével;

| d) | a határkeresztező áramlás fogadásának költségei és hasznai kiszámítására szolgáló módszertan részletes meghatározásáról, összhangban a 3. cikk (6) bekezdésével; |
| --- | --- |

d)

a határkeresztező áramlás fogadásának költségei és hasznai kiszámítására szolgáló módszertan részletes meghatározásáról, összhangban a 3. cikk (6) bekezdésével;

| e) | az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezés mechanizmusa vonatkozásában az Európai Gazdasági Térségen kívüli országokból eredő, illetve ott végződő villamosenergia-áramlások kezelésének módjáról; és |
| --- | --- |

e)

az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezés mechanizmusa vonatkozásában az Európai Gazdasági Térségen kívüli országokból eredő, illetve ott végződő villamosenergia-áramlások kezelésének módjáról; és

| f) | az egyenáramú rendszerösszekötővel összekapcsolt országos rendszerek részvételéről, összhangban a 3. cikkel. |
| --- | --- |

f)

az egyenáramú rendszerösszekötővel összekapcsolt országos rendszerek részvételéről, összhangban a 3. cikkel.

(2)   Az
  átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára vonatkozó
  iránymutatásokban olyan szabályok is megállapíthatók, amelyek az országos díjszabások alapján a termelőkre és a fogyasztókra (a terhelésre) rótt díjak megállapítására alkalmazott alapelvek fokozatos összehangolását eredményezik, ideértve az átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezés mechanizmusának a nemzeti hálózati díjakban történő megjelenítését, valamint a megfelelő és hatékony területi jelzéseket is, összhangban a 4. cikkben megállapított elvekkel.

Az
  átviteli rendszerüzemeltetők közötti ellentételezések mechanizmusára vonatkozó
  iránymutatásokban rendelkezni kell közösségi szintű, megfelelő és hatékony, összehangolt területi jelzésekről.

Az e téren végzett harmonizáció semmilyen körülmények között sem akadályozhatja a tagállamokat olyan mechanizmusok alkalmazásában, amelyek a területükön a fogyasztókra (a terhelésre) rótt hozzáférési díjak összehasonlítható voltát biztosítják.

(3)   Az e rendelet céljainak eléréséhez szükséges mértékű harmonizáció minimális szintjének biztosítása érdekében
  a Bizottság
  a szükségesnek ítélt körben
  további iránymutatást javasolhat.

(4)   Az országos rendszerek közötti rendszerösszekötők rendelkezésre álló átviteli kapacitásának felosztására és kezelésére vonatkozó iránymutatásokat a melléklet állapítja meg.

▐”

| (9) | A 12. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:


  „
  (1)
     
  A (2) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkeznek e rendelet betartásának hatékony biztosítására, azzal, hogy azokat vagy más szerveket megfelelésre felhívó végzések kibocsátására, valamint hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók kirovására irányuló jogkörökkel hatalmazzák fel. A tagállamok legkésőbb 2010. január 1-jéig értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, továbbá haladéktalanul értesítik minden későbbi azokat érintő módosításról is.
  ” |
| --- | --- |

(9)

A 12. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  (1)
     
  A (2) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkeznek e rendelet betartásának hatékony biztosítására, azzal, hogy azokat vagy más szerveket megfelelésre felhívó végzések kibocsátására, valamint hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók kirovására irányuló jogkörökkel hatalmazzák fel. A tagállamok legkésőbb 2010. január 1-jéig értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, továbbá haladéktalanul értesítik minden későbbi azokat érintő módosításról is.
  ”

| (10) | A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.” |
| --- | --- |

(10)

A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 211., 2008.8.19., 23. o
  .

1

HL C 211., 2008.8.19., 23. o

(2)  
  HL C 172., 2008.7.5., 55. o
  .

2

HL C 172., 2008.7.5., 55. o

(3)  Az Európai Parlament 2008. június 18-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2008. június 18-i álláspontja.

(4)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o.

4

(5)  HL L 176., 2003.7.15., 1. o.

5

(6)  HL L ....

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║.

7

(8)  
  HL L 200., 2006.7.22., 11. o
  .

8

HL L 200., 2006.7.22., 11. o

(9)  HL C 255., 2006.10.21., 1. o.

9

(10)  HL L ...”

10

(11)  HL L 262., 2006.9.22., 1. o.”

11

(12)  
  HLL...
  ”

12

HLL...

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/149

---

2008. június 18., szerdaA nemzeti energiapiaci szabályozó hatóságok együttműködését elősegítő ügynökség ***I

P6_TA(2008)0296

Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD))

2009/C 286 E/45

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0530),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0318/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményeire (A6-0226/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | hangsúlyozza, hogy amennyiben létrehozzák az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséget, figyelembe kell venni a Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásban (1) meghatározott, összes finanszírozási lehetőséget. |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy amennyiben létrehozzák az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséget, figyelembe kell venni a Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásban (1) meghatározott, összes finanszírozási lehetőséget.

| 3. | úgy véli, hogy az Ügynökség létrehozása tekintetében az intézményközi megállapodás 47. pontja alkalmazandó és hogy a Parlamentnek tárgyalásokba kell kezdenie a költségvetési hatóság másik ágával, hogy az intézményközi megállapodás idevágó rendelkezéseivel összhangban, időben megállapodás szülessen ezen ügynökség finanszírozásáról; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az Ügynökség létrehozása tekintetében az intézményközi megállapodás 47. pontja alkalmazandó és hogy a Parlamentnek tárgyalásokba kell kezdenie a költségvetési hatóság másik ágával, hogy az intézményközi megállapodás idevágó rendelkezéseivel összhangban, időben megállapodás szülessen ezen ügynökség finanszírozásáról;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o. A 2008/29/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 6., 2008.1.10., 7. o.). módosított megállapodás.

---

2008. június 18., szerdaP6_TC1-COD(2007)0197

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (3),

mivel:

| (1) | A Bizottság „Európai energiapolitika” című 2007. január 10-i közleményében ║ hangsúlyt kapott annak fontossága, hogy befejeződjék a villamos energia és a földgáz belső piacának létrehozása. A dokumentum e célkitűzés elérése szempontjából kulcsfontosságú intézkedésként jelölte meg a közösségi szintű szabályozási keret javítását. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság „Európai energiapolitika” című 2007. január 10-i közleményében ║ hangsúlyt kapott annak fontossága, hogy befejeződjék a villamos energia és a földgáz belső piacának létrehozása. A dokumentum e célkitűzés elérése szempontjából kulcsfontosságú intézkedésként jelölte meg a közösségi szintű szabályozási keret javítását.

| (2) | A 2003/796/EK bizottsági határozattal (4) független villamosenergia- és gázügyi tanácsadó csoportot hoztak létre – Villamosenergia- és Gázipari Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja (European Regulators Group for Electricity and Gas – ERGEG) névvel –, amelynek feladata, hogy elősegítse a tagállami szabályozó hatóságok közötti konzultációt, összehangolást és együttműködést, a villamos energia és a földgáz belső piacának megszilárdítása céljából. Az ERGEG azon nemzeti szabályozó hatóságok képviselőiből áll, amelyek a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a ║ 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) és a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról ║ szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján jöttek létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2003/796/EK bizottsági határozattal (4) független villamosenergia- és gázügyi tanácsadó csoportot hoztak létre – Villamosenergia- és Gázipari Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja (European Regulators Group for Electricity and Gas – ERGEG) névvel –, amelynek feladata, hogy elősegítse a tagállami szabályozó hatóságok közötti konzultációt, összehangolást és együttműködést, a villamos energia és a földgáz belső piacának megszilárdítása céljából. Az ERGEG azon nemzeti szabályozó hatóságok képviselőiből áll, amelyek a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a ║ 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) és a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról ║ szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján jöttek létre.

| (3) | Létrehozása óta kifejtett tevékenységével az ERGEG kedvezően hatott a villamos energia és a gáz belső piacára. Azt azonban széles körben elismerik az ágazatban, és erre maga az ERGEG is tett javaslatot, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok közötti önkéntes együttműködésnek célszerű olyan, közösségi struktúrában megvalósulnia, amely világos hatáskörrel rendelkezik, és amely jogosult meghatározott esetekben▐ szabályozó határozatokat elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

Létrehozása óta kifejtett tevékenységével az ERGEG kedvezően hatott a villamos energia és a gáz belső piacára. Azt azonban széles körben elismerik az ágazatban, és erre maga az ERGEG is tett javaslatot, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok közötti önkéntes együttműködésnek célszerű olyan, közösségi struktúrában megvalósulnia, amely világos hatáskörrel rendelkezik, és amely jogosult meghatározott esetekben▐ szabályozó határozatokat elfogadni.

| (4) | A 2007-es Tavaszi Európai Tanács ║ felkérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a nemzeti szabályozó hatóságok együttműködését szolgáló független mechanizmus kialakítására. |
| --- | --- |

(4)

A 2007-es Tavaszi Európai Tanács ║ felkérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a nemzeti szabályozó hatóságok együttműködését szolgáló független mechanizmus kialakítására.

| (5) | A tagállamoknak szorosan együtt kell működniük, és az EU energiapolitikai célkitűzései elérése érdekében fel kell számolniuk a villamos energia és a földgáz határon átnyúló kereskedelme útjában álló akadályokat. E célból egy Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség („Ügynökség”) létrehozása közösségi szemlélettel egészíti ki a nemzeti szabályozó hatóságok gyakorlatait, előmozdítja az egyenlő bánásmód és az európai villamos energia- és gázelosztó hálózatokhoz történő egyenlő hozzáférés közösségi elvének tényleges tiszteletben tartását és hozzájárul a belső piac megfelelő működéséhez. Az Ügynökségnek lehetővé kell tennie a nemzeti szabályozó hatóságok számára azt is, hogy közösségi szinten fokozzák együttműködésüket, és kölcsönösen vegyenek részt a Közösséghez kapcsolódó feladatok ellátásában. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamoknak szorosan együtt kell működniük, és az EU energiapolitikai célkitűzései elérése érdekében fel kell számolniuk a villamos energia és a földgáz határon átnyúló kereskedelme útjában álló akadályokat. E célból egy Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség („Ügynökség”) létrehozása közösségi szemlélettel egészíti ki a nemzeti szabályozó hatóságok gyakorlatait, előmozdítja az egyenlő bánásmód és az európai villamos energia- és gázelosztó hálózatokhoz történő egyenlő hozzáférés közösségi elvének tényleges tiszteletben tartását és hozzájárul a belső piac megfelelő működéséhez. Az Ügynökségnek lehetővé kell tennie a nemzeti szabályozó hatóságok számára azt is, hogy közösségi szinten fokozzák együttműködésüket, és kölcsönösen vegyenek részt a Közösséghez kapcsolódó feladatok ellátásában.

| (6) | A központi szerv erőforrásigényeire vonatkozó hatásvizsgálatból az derült ki, hogy egy független központi szerv hosszú távon számos előnyt nyújt más lehetőségekhez képest. ║ |
| --- | --- |

(6)

A központi szerv erőforrásigényeire vonatkozó hatásvizsgálatból az derült ki, hogy egy független központi szerv hosszú távon számos előnyt nyújt más lehetőségekhez képest. ║

| (7) | Az Ügynökségnek indokolt biztosítania, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kellően összehangoltan lássák el a 2003/54/EK irányelv és a 2003/55/EK irányelv szerinti nemzeti szintű szabályozási feladataikat, és hogy ezek szükség esetén közösségi szinten kiegészüljenek. E cél megköveteli, hogy biztosítva legyen az
  Ügynökségnek és tagjainak a fogyasztóktól és a magán- vagy köztulajdonban lévő energiatermelőktől, illetve szállítási és elosztó rendszerüzemeltetőktől való
  függetlensége
  , hogy tevékenysége megfeleljen a közösségi jogszabályoknak
  ,
  továbbá hogy biztosítva legyen
  műszaki jogköre,
  a szabályozói fejlesztésekhez való igazodási képessége, valamint
  átláthatósága,
  a demokratikus ellenőrzés alá vethetősége
  és hatékonysága. |
| --- | --- |

(7)

Az Ügynökségnek indokolt biztosítania, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok kellően összehangoltan lássák el a 2003/54/EK irányelv és a 2003/55/EK irányelv szerinti nemzeti szintű szabályozási feladataikat, és hogy ezek szükség esetén közösségi szinten kiegészüljenek. E cél megköveteli, hogy biztosítva legyen az
  Ügynökségnek és tagjainak a fogyasztóktól és a magán- vagy köztulajdonban lévő energiatermelőktől, illetve szállítási és elosztó rendszerüzemeltetőktől való
  függetlensége
  , hogy tevékenysége megfeleljen a közösségi jogszabályoknak
  ,
  továbbá hogy biztosítva legyen
  műszaki jogköre,
  a szabályozói fejlesztésekhez való igazodási képessége, valamint
  átláthatósága,
  a demokratikus ellenőrzés alá vethetősége
  és hatékonysága.

| (8) | Az Ügynökségnek indokolt nyomon követnie a villamosenergia-átviteli és a földgázszállítási rendszerek üzemeltetőinek együttműködését, valamint a villamosenergia- és gázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózataira háruló feladatok végrehajtását. Az Ügynökség részvétele kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy a szállításirendszer-, illetve az átviteli rendszerüzemeltetők hatékonyan és átláthatóan, a belső piacot előmozdítva működjenek együtt. |
| --- | --- |

(8)

Az Ügynökségnek indokolt nyomon követnie a villamosenergia-átviteli és a földgázszállítási rendszerek üzemeltetőinek együttműködését, valamint a villamosenergia- és gázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózataira háruló feladatok végrehajtását. Az Ügynökség részvétele kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy a szállításirendszer-, illetve az átviteli rendszerüzemeltetők hatékonyan és átláthatóan, a belső piacot előmozdítva működjenek együtt.

| (9) | Az Ügynökség rendszeresen felügyeli a piacot a piaci torzulások tekintetében, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Bizottságot és a nemzeti hatóságokat, amennyiben szükséges. |
| --- | --- |

(9)

Az Ügynökség rendszeresen felügyeli a piacot a piaci torzulások tekintetében, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Bizottságot és a nemzeti hatóságokat, amennyiben szükséges.

| (10) | Célszerű olyan
  egységes
  keretet létrehozni, amelyben a nemzeti szabályozó hatóságok
  részt vehetnek és
  együttműködhetnek. Indokolt, hogy ez a keret elősegítse a villamos energia és a földgáz belső piacára vonatkozó szabályozásnak az egész Közösségben történő egységes alkalmazását. Az egynél több tagállamot érintő helyzetek tekintetében az Ügynökséget indokolt felhatalmazni arra, hogy egyedi határozatokat fogadjon el. Ennek a jogkörnek indokolt kiterjednie a két vagy több tagállamot összekötő infrastruktúrák szabályozási rendszerére, beleértve az új villamosenergia-rendszerösszekötőknek a belső piaci szabályok alóli mentesítését, valamint az egynél több tagállam területén levő új földgáz-infrastruktúrákra. |
| --- | --- |

(10)

Célszerű olyan
  egységes
  keretet létrehozni, amelyben a nemzeti szabályozó hatóságok
  részt vehetnek és
  együttműködhetnek. Indokolt, hogy ez a keret elősegítse a villamos energia és a földgáz belső piacára vonatkozó szabályozásnak az egész Közösségben történő egységes alkalmazását. Az egynél több tagállamot érintő helyzetek tekintetében az Ügynökséget indokolt felhatalmazni arra, hogy egyedi határozatokat fogadjon el. Ennek a jogkörnek indokolt kiterjednie a két vagy több tagállamot összekötő infrastruktúrák szabályozási rendszerére, beleértve az új villamosenergia-rendszerösszekötőknek a belső piaci szabályok alóli mentesítését, valamint az egynél több tagállam területén levő új földgáz-infrastruktúrákra.

| (11) | ║Mivel az Ügynökségnek rálátása nyílik a nemzeti szabályozó hatóságokra
  és más információs és szakértői forrásokra
  , indokolt a Bizottság
  , az egyéb közösségi intézmények, valamint legalább két tagállam nemzeti szabályozó hatósága
  felé tanácsadói szerepet betöltenie a piacszabályozási kérdésekben. Indokolt továbbá előírni, hogy az Ügynökség tájékoztassa a Bizottságot, ha azt tapasztalja, hogy az átviteli-, illetőleg a szállítási rendszerüzemeltetők közötti együttműködés nem hozza meg az elvárt eredményeket, vagy hogy egy nemzeti hatóság, miután az iránymutatásokkal ellentétes határozatot hozott, nem hajlandó eleget tenni az Ügynökség véleményeiben
  , ajánlásaiban és határozataiban
  foglaltaknak. |
| --- | --- |

(11)

║Mivel az Ügynökségnek rálátása nyílik a nemzeti szabályozó hatóságokra
  és más információs és szakértői forrásokra
  , indokolt a Bizottság
  , az egyéb közösségi intézmények, valamint legalább két tagállam nemzeti szabályozó hatósága
  felé tanácsadói szerepet betöltenie a piacszabályozási kérdésekben. Indokolt továbbá előírni, hogy az Ügynökség tájékoztassa a Bizottságot, ha azt tapasztalja, hogy az átviteli-, illetőleg a szállítási rendszerüzemeltetők közötti együttműködés nem hozza meg az elvárt eredményeket, vagy hogy egy nemzeti hatóság, miután az iránymutatásokkal ellentétes határozatot hozott, nem hajlandó eleget tenni az Ügynökség véleményeiben
  , ajánlásaiban és határozataiban
  foglaltaknak.

| (12) | Indokolt, hogy az Ügynökség
  kötelező
  erejű iránymutatások kibocsátásával segíthesse a nemzeti hatóságokat a helyes gyakorlati megoldások megosztásában. |
| --- | --- |

(12)

Indokolt, hogy az Ügynökség
  kötelező
  erejű iránymutatások kibocsátásával segíthesse a nemzeti hatóságokat a helyes gyakorlati megoldások megosztásában.

| (13) | Az Ügynökségnek adott esetben konzultálnia kell az érdekelt felekkel, és ésszerű lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy észrevételezzék a javasolt intézkedéseket, például a hálózati előírások és szabályok tervezetei kapcsán. |
| --- | --- |

(13)

Az Ügynökségnek adott esetben konzultálnia kell az érdekelt felekkel, és ésszerű lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy észrevételezzék a javasolt intézkedéseket, például a hálózati előírások és szabályok tervezetei kapcsán.

| (14) | Az Ügynökség szerkezetét indokolt hozzáigazítani az energiapiaci szabályozás sajátos igényeihez. Így különösen messzemenően tekintettel kell lenni a nemzeti szabályozó hatóságok sajátos szerepére,
  és biztosítani kell függetlenségüket
  . |
| --- | --- |

(14)

Az Ügynökség szerkezetét indokolt hozzáigazítani az energiapiaci szabályozás sajátos igényeihez. Így különösen messzemenően tekintettel kell lenni a nemzeti szabályozó hatóságok sajátos szerepére,
  és biztosítani kell függetlenségüket
  .

| (15) | Az ügyvezető tanácsnak kellő felhatalmazást kell kapnia ahhoz, hogy megállapítsa a költségvetést, ellenőrizze annak végrehajtását, belső szabályzatokat dolgozzon ki, pénzügyi szabályzatot fogadjon el és kinevezze az igazgatót. |
| --- | --- |

(15)

Az ügyvezető tanácsnak kellő felhatalmazást kell kapnia ahhoz, hogy megállapítsa a költségvetést, ellenőrizze annak végrehajtását, belső szabályzatokat dolgozzon ki, pénzügyi szabályzatot fogadjon el és kinevezze az igazgatót.

| (16) | Az Ügynökséget indokolt kellő hatáskörrel felruházni, hogy szabályozási feladatait hatékonyan,
  átláthatóan, ésszerűen
  és mindenekelőtt függetlenül végezhesse. A szabályozó hatóságok
  energiatermelőktől, valamint szállítási és elosztói rendszerüzemeltetőktől való
  függetlensége a jó vezetés alapelvei közé tartozik,
  és
  a piaci bizalom fenntartásához elengedhetetlen. Miként
  közösségi és
  országos szinten, az Ügynökségen belül a szabályozók tanácsával
  és tagjaival
  szemben is követelmény tehát, hogy minden piaci érdektől függetlenül
  járjanak
  el,
  kerüljék az összeférhetetlenséget,
  és ne
  kérjenek vagy fogadjanak
  el utasítást
  valamint ne kérjenek ajánlást
  sem kormánytól, sem a magán- vagy a közszektorból.
  A szabályozók tanácsának ugyanakkor eleget kell tennie az energiára, a környezetre, a belső energiapiacra és a versenyre vonatkozó közösségi jogszabályoknak, továbbá határozatairól és javaslatairól jelentést kell készítenie a közösségi intézmények számára.
  . |
| --- | --- |

(16)

Az Ügynökséget indokolt kellő hatáskörrel felruházni, hogy szabályozási feladatait hatékonyan,
  átláthatóan, ésszerűen
  és mindenekelőtt függetlenül végezhesse. A szabályozó hatóságok
  energiatermelőktől, valamint szállítási és elosztói rendszerüzemeltetőktől való
  függetlensége a jó vezetés alapelvei közé tartozik,
  és
  a piaci bizalom fenntartásához elengedhetetlen. Miként
  közösségi és
  országos szinten, az Ügynökségen belül a szabályozók tanácsával
  és tagjaival
  szemben is követelmény tehát, hogy minden piaci érdektől függetlenül
  járjanak
  el,
  kerüljék az összeférhetetlenséget,
  és ne
  kérjenek vagy fogadjanak
  el utasítást
  valamint ne kérjenek ajánlást
  sem kormánytól, sem a magán- vagy a közszektorból.
  A szabályozók tanácsának ugyanakkor eleget kell tennie az energiára, a környezetre, a belső energiapiacra és a versenyre vonatkozó közösségi jogszabályoknak, továbbá határozatairól és javaslatairól jelentést kell készítenie a közösségi intézmények számára.
  .

| (17) | Az eljárás gazdaságossága érdekében célszerű, hogy az Ügynökség döntéshozatali hatáskörébe tartozó kérdésekben az érintett felek
  első fokon
  az Ügynökségen belül működő, de annak igazgatással és piacszabályozással foglalkozó szerveitől független fellebbezési tanácshoz fordulhassanak jogorvoslatért.
  A fellebbezési tanács határozatai ellen az Európai Közösségek Bíróságán lehet fellebbezni. |
| --- | --- |

(17)

Az eljárás gazdaságossága érdekében célszerű, hogy az Ügynökség döntéshozatali hatáskörébe tartozó kérdésekben az érintett felek
  első fokon
  az Ügynökségen belül működő, de annak igazgatással és piacszabályozással foglalkozó szerveitől független fellebbezési tanácshoz fordulhassanak jogorvoslatért.
  A fellebbezési tanács határozatai ellen az Európai Közösségek Bíróságán lehet fellebbezni.

| (18) | Az Ügynökséget elsősorban az Európai Unió általános költségvetéséből, díjakból és hozzájárulásokból kell finanszírozni. Így különösen ezután is helyénvaló az Ügynökség rendelkezésére fenntartani a szabályozó hatóságoknál az európai szintű együttműködés céljára elkülönített forrásokat. Az Európai Unió általános költségvetését terhelő összes támogatásra indokolt továbbra is a közösségi költségvetési eljárást alkalmazni. Ezenkívül a számlák vizsgálatát az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (7) 91. cikkével összhangban a Számvevőszéknek kell elvégeznie. |
| --- | --- |

(18)

Az Ügynökséget elsősorban az Európai Unió általános költségvetéséből, díjakból és hozzájárulásokból kell finanszírozni. Így különösen ezután is helyénvaló az Ügynökség rendelkezésére fenntartani a szabályozó hatóságoknál az európai szintű együttműködés céljára elkülönített forrásokat. Az Európai Unió általános költségvetését terhelő összes támogatásra indokolt továbbra is a közösségi költségvetési eljárást alkalmazni. Ezenkívül a számlák vizsgálatát az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (7) 91. cikkével összhangban a Számvevőszéknek kell elvégeznie.

| (19) | Az Ügynökség felállítását követően, annak költségvetését a költségvetési hatóság által végzett, a munkamennyiségen és teljesítményen alapuló folyamatos értékelés alá kell vonni. Ennek az értékelésnek kell meghatároznia, hogy elegendő emberi és pénzügyi erőforrás áll-e rendelkezésre. A költségvetési hatóságnak biztosítania kell, hogy a lehető legjobb hatékonysági normák érvényesülnek. |
| --- | --- |

(19)

Az Ügynökség felállítását követően, annak költségvetését a költségvetési hatóság által végzett, a munkamennyiségen és teljesítményen alapuló folyamatos értékelés alá kell vonni. Ennek az értékelésnek kell meghatároznia, hogy elegendő emberi és pénzügyi erőforrás áll-e rendelkezésre. A költségvetési hatóságnak biztosítania kell, hogy a lehető legjobb hatékonysági normák érvényesülnek.

| (20) | Az Ügynökségnél indokolt kiváló szakembereket foglalkoztatni. Így indokolt, hogy az Ügynökség hasznosíthassa a Bizottság, a tagállamok és a nemzeti szabályozó hatóságok ║ által kirendelt munkatársak szaktudását és tapasztalatát. Az Ügynökség személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket, valamint a közösségi intézmények által ezek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályokat kell alkalmazni. Kívánatos, hogy a szükséges végrehajtási szabályokat az ügyvezető tanács a Bizottsággal egyetértésben fogadja el. |
| --- | --- |

(20)

Az Ügynökségnél indokolt kiváló szakembereket foglalkoztatni. Így indokolt, hogy az Ügynökség hasznosíthassa a Bizottság, a tagállamok és a nemzeti szabályozó hatóságok ║ által kirendelt munkatársak szaktudását és tapasztalatát. Az Ügynökség személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket, valamint a közösségi intézmények által ezek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályokat kell alkalmazni. Kívánatos, hogy a szükséges végrehajtási szabályokat az ügyvezető tanács a Bizottsággal egyetértésben fogadja el.

| (21) | Az Ügynökségnek indokolt alkalmaznia a közösségi szerveknél tárolt iratokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó általános szabályokat. Az ügyvezető tanácsnak indokolt gyakorlati intézkedéseket kialakítania a gazdaságilag kényes adatok és a személyes adatok védelmére. |
| --- | --- |

(21)

Az Ügynökségnek indokolt alkalmaznia a közösségi szerveknél tárolt iratokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó általános szabályokat. Az ügyvezető tanácsnak indokolt gyakorlati intézkedéseket kialakítania a gazdaságilag kényes adatok és a személyes adatok védelmére.

| (22) | Indokolt lehetővé tenni, hogy – a Közösség által e tárgyban megkötendő megállapodásokkal összhangban – az Ügynökség munkájában harmadik országok is részt vegyenek. |
| --- | --- |

(22)

Indokolt lehetővé tenni, hogy – a Közösség által e tárgyban megkötendő megállapodásokkal összhangban – az Ügynökség munkájában harmadik országok is részt vegyenek.

| (23) | Az Ügynökség első igazgatója tevékenységének megkezdését követő legkésőbb három éven belül és azt követően háromévenként a Bizottság megfelelő javaslatokkal ellátott értékelő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az Ügynökség egyes feladatairól és az elért eredményekről. |
| --- | --- |

(23)

Az Ügynökség első igazgatója tevékenységének megkezdését követő legkésőbb három éven belül és azt követően háromévenként a Bizottság megfelelő javaslatokkal ellátott értékelő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az Ügynökség egyes feladatairól és az elért eredményekről.

| (24) | Mivel e rendelet célkitűzéseit, nevezetesen a nemzeti szabályozó hatóságok
  részvételét és
  közösségi szintű együttműködését a tagállamok nem tudják kielégítően elérni, és ezért azok mértéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében megállapított elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(24)

Mivel e rendelet célkitűzéseit, nevezetesen a nemzeti szabályozó hatóságok
  részvételét és
  közösségi szintű együttműködését a tagállamok nem tudják kielégítően elérni, és ezért azok mértéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében megállapított elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (25) | Az Ügynökség teljes elszámolással tartozik az Európai Parlamentnek, |
| --- | --- |

(25)

Az Ügynökség teljes elszámolással tartozik az Európai Parlamentnek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

A 2003/54/EK irányelv 22a. cikkében és a 2003/55/EK irányelv 24a. cikkében említett szabályozó hatóságok által nemzeti szinten ellátott szabályozási feladatok közösségi szintű kiegészítése, valamint – szükség esetén – e hatóságok cselekvésének összehangolása céljából e rendelet létrehozza az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség).

2. cikk

Jogállás és székhely

(1)   Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkező közösségi szerv.

(2)   Az Ügynökséget valamennyi tagállamban az a legteljesebb jogképesség illeti meg, amellyel a nemzeti jog szerint jogi személy rendelkezhet. Az Ügynökség jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni, illetőleg azt elidegeníteni, valamint bírósági eljárásban félként részt venni.

(3)   Az Ügynökséget igazgatója képviseli.

(4)   Az Ügynökség székhelye:
  Brüsszel
  . Végleges elhelyezéséig az Ügynökség a Bizottság helyiségeiben működik.

3. cikk

Összetétel

Az Ügynökséget a következők alkotják:

| a) | az ügyvezető tanács, amely a 14. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

az ügyvezető tanács, amely a 14. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik;

| b) | a szabályozók tanácsa, amely a 17. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

a szabályozók tanácsa, amely a 17. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik;

| c) | az igazgató, aki a 21. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

az igazgató, aki a 21. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik;

| d) | a fellebbezési tanács, amely a 16. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik. |
| --- | --- |

d)

a fellebbezési tanács, amely a 16. cikkben meghatározott feladatkörrel rendelkezik.

4. cikk

Az Ügynökség
  feladatai

Az Ügynökség
  az 1. cikkben meghatározott cél megvalósítása érdekében:

| a) | a szállítási, illetve átviteli rendszerüzemeltetőknek (a továbbiakban együtt: átviteli rendszerüzemeltetők) címzett véleményeket
  , ajánlásokat és határozatokat
  bocsáthat ki,
  minden olyan műszaki kérdést illetően, amely a belső energiapiac megfelelő működésével kapcsolatos
  ; |
| --- | --- |

a)

a szállítási, illetve átviteli rendszerüzemeltetőknek (a továbbiakban együtt: átviteli rendszerüzemeltetők) címzett véleményeket
  , ajánlásokat és határozatokat
  bocsáthat ki,
  minden olyan műszaki kérdést illetően, amely a belső energiapiac megfelelő működésével kapcsolatos
  ;

| b) | a szabályozó hatóságoknak címzett véleményeket bocsáthat ki; |
| --- | --- |

b)

a szabályozó hatóságoknak címzett véleményeket bocsáthat ki;

| c) | az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, vagy
  a Bizottságnak címzett véleményeket és ajánlásokat bocsáthat ki; |
| --- | --- |

c)

az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, vagy
  a Bizottságnak címzett véleményeket és ajánlásokat bocsáthat ki;

| d) | a 6–12. cikkben
  meghatározott esetekben ▐ határozatokat hozhat. |
| --- | --- |

d)

a 6–12. cikkben
  meghatározott esetekben ▐ határozatokat hozhat.

| e) | keretet alakít ki, amelyben a nemzeti szabályozó hatóságok részt vehetnek és együttműködhetnek; |
| --- | --- |

e)

keretet alakít ki, amelyben a nemzeti szabályozó hatóságok részt vehetnek és együttműködhetnek;

| f) | ellenőrzi a villamosenergia- és gázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózata feladatainak végrehajtását; |
| --- | --- |

f)

ellenőrzi a villamosenergia- és gázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózata feladatainak végrehajtását;

| g) | kialakítja a gazdasági és műszaki feltételeket a villamosenergia- és földgázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózata előírásainak és szabályainak kidolgozásához, és jóváhagyja azokat a belső energiapiac hatékony és biztonságos működésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

g)

kialakítja a gazdasági és műszaki feltételeket a villamosenergia- és földgázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózata előírásainak és szabályainak kidolgozásához, és jóváhagyja azokat a belső energiapiac hatékony és biztonságos működésének biztosítása érdekében;

| h) | kialakítja az átviteli rendszerüzemeltetők közötti elszámolási mechanizmusokhoz szükségek módszertant és tarifákat, tényleges költségeik elemzése alapján; |
| --- | --- |

h)

kialakítja az átviteli rendszerüzemeltetők közötti elszámolási mechanizmusokhoz szükségek módszertant és tarifákat, tényleges költségeik elemzése alapján;

| i) | koordinálja a nemzeti szabályozó hatóságokat azok regionális villamosenergia- vagy földgázpiacokon végzett tevékenységei tekintetében; |
| --- | --- |

i)

koordinálja a nemzeti szabályozó hatóságokat azok regionális villamosenergia- vagy földgázpiacokon végzett tevékenységei tekintetében;

| j) | a Bizottsággal együtt előmozdítja az energiapiacok közötti régióközi együttműködést, valamint integrálja a regionális energiapiacokat a belső energiapiacba; |
| --- | --- |

j)

a Bizottsággal együtt előmozdítja az energiapiacok közötti régióközi együttműködést, valamint integrálja a regionális energiapiacokat a belső energiapiacba;

| k) | az e)–h) pontban meghatározott témákban uniós szintű nyilvános konzultációkat folytat. |
| --- | --- |

k)

az e)–h) pontban meghatározott témákban uniós szintű nyilvános konzultációkat folytat.

5. cikk

Általános feladatok

Az Ügynökség –
  az Európai Parlament, a Tanács vagy
  a Bizottság felkérésére vagy saját kezdeményezéséből – véleményt terjeszthet
  az Európai Parlament, a Tanács és
  a Bizottság elé minden olyan kérdésben, amely összefügg létrejöttének céljával.

6. cikk

Az átviteli rendszerüzemeltetők együttműködésével összefüggő feladatok

(1)   Az Ügynökség – a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2003. június 26-i, 1228/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 2b. cikkének (2) bekezdésével, illetőleg a földgázszállító-hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28-i, 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 2b. cikkének (2) bekezdésével összhangban – véleményt terjeszt a Bizottság elé a villamosenergia- és gázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózatainak alapszabály-tervezetéről, tagjegyzékéről és eljárásiszabályzat-tervezetéről.

(2)   Az Ügynökség – az1228/2003/EK rendelet 2d. cikkében, illetőleg az 1775/2005/EK rendelet 2d. cikkében foglaltaknak megfelelően – nyomon követi a villamosenergia- és gázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózatai feladatainak végrehajtását.

(3)   Az Ügynökség jóváhagyja a villamosenergia- és gázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai

  hálózatainak
  az 1228/2003/EK rendelet
  2c. cikkében, valamint
  az 1775/2005/EK rendelet
  2c. cikkében említett
  , tíz évre szóló beruházási
  tervét
  ,
  biztosítva a megkülönböztetésmentességet, a tényleges versenyt, valamint a belső energiapiac hatékony és biztonságos működését
  .

(4)
     
  A tíz évre szóló beruházási tervek rendelkeznek arról, hogy az e rendelet hatálybalépését követő tíz éven belül át kell térni az intelligens mérőórákra és energiarendszerekre. Az Ügynökség és a nemzeti szabályozó hatóságok ellenőrzik az átviteli rendszerüzemeltetők intelligens mérőórák és energiarendszerek kialakítása terén elért előrehaladását. Ennek érdekében az Ügynökség és a nemzeti szabályozó hatóságok a befejezés határidejét tartalmazó, lépcsőzetes ütemtervet készítenek.

Az Ügynökség biztosítja, hogy a megvalósított információs és kommunikációs rendszerek – köztük az intelligens mérőórák és energiarendszerek – előmozdítsák a belső energiapiac fejlődését, és ne képezzenek újabb műszaki akadályokat.

(5)
     
  Az 1228/2003/EK rendelet 2e. cikkében és az 1775/2005/EK rendelet 2e. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően az ügynökség a hálózatokra vonatkozó szabályok harmonizációjának alapvető, egyértelmű és objektív alapelveit tartalmazó iránymutatásokat dolgoz ki és fogad el. Az 1228/2003/EK rendelet 2f. cikkében és az 1775/2005/EK rendelet 2f. cikkében meghatározott eljárással összhangban az ügynökség jóváhagyja a villamosenergia- és gázpiaci átviteli rendszerüzemeltetők európai hálózatai által kidolgozott hálózati előírások tervezetét, és figyelemmel kíséri azok végrehajtását. Az 1228/2003/EK rendelet 2f. cikkének (7) bekezdése és az 1775/2005/EK rendelet 2f. cikkének (7) bekezdése értelmében az ügynökség ajánlást nyújthat be a Bizottsághoz.

(6)
     
  Az Ügynökség összehangolja az uniós és a harmadik országbeli átviteli rendszerüzemeltetők közötti kommunikációt.

(7)   Az Ügynökség kellő indokolással ellátott véleményt terjeszt
  az Európai Parlament, a Tanács és
  a Bizottság elé, ha úgy ítéli meg, hogy az éves munkaprogram vagy a tíz évre szóló beruházási terv tervezete, amelyet az 1228/2003/EK rendelet 2d. cikkének (2) bekezdésével és az 1775/2005/EK rendelet 2d. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozzá benyújtottak, nem biztosítja a megkülönböztetésmentességet, a tényleges versenyt és a piac hatékony működését,
  vagy nincs összhangban a közösségi szabályozás által kijelölt energiapolitikával
  .

(8)   Az Ügynökség
  a Bizottság hatáskör-átruházása révén, valamint
  az 1228/2003/EK rendelet 2f. cikkének (2) bekezdésével és az 1775/2005/EK rendelet 2f. cikkének (2) bekezdésével

  összhangban végrehajtási határozatot hozhat és büntetés kiszabását javasolhatja a Bizottságnak
  , ha úgy ítéli meg, hogy a műszaki előírások
  tervezetét
  nem fogadták el ésszerű határidő alatt, vagy hogy az átviteli rendszerüzemeltetők nem alkalmazzák a műszaki előírások valamelyikét.

(9)   Az Ügynökség nyomon követi az átviteli rendszerüzemeltetők közötti, az 1228/2003/EK rendelet 2i. cikkében és az 1775/2005/EK 2i. cikkében előírt regionális együttműködést.

(10)
     
  Az Ügynökség nyomon követi a határokon átnyúló új kapacitások építésére vonatkozó engedélyezési folyamatot és a fokozott regionális együttműködés korlátain belül biztosítja e folyamat felgyorsítását.

(11)
     
  Az Ügynökség nyomon követi az átviteli rendszerüzemeltetők határokon átnyúló kapacitás-számításait és a hálózatok közötti rendszerösszekötő kapacitások tényleges (teljes) használatát, valamint a tisztességtelen, diszkriminatív vagy nem hatékony határon átnyúló hozzáférés problémáinak megoldását.

(12)
     
  Az Ügynökségnek hatékony szankciókat alkalmazhat, amennyiben nem szüntetik meg a határokon átnyúló kereskedelem akadályait.

(13)
     
  Az Ügynökség kötelező határozatokat hozhat az egynél több tagállam részvételével működő, összekapcsolt átviteli/szállítási rendszerekhez való hozzáférést vagy azok használatát érintő valamennyi kérdésre vonatkozóan, ha a megfelelő nemzeti szabályozó hatóságok nem jutottak közös megállapodásra.

7. cikk

A nemzeti szabályozó hatóságokkal összefüggő feladatok

(1)   Az Ügynökség műszaki kérdésekben egyedi határozatokat fogad el, ha a 2003/54/EK irányelv, a 2003/55/EK irányelv, az 1228/2003/EK rendelet vagy az 1775/2005/EK rendelet szerinti iránymutatások ilyen határozatról rendelkeznek.

(2)   Az Ügynökség – saját munkaprogramjával összhangban vagy a Bizottság kérésére – nem kötelező erejű iránymutatásokat fogadhat el, hogy a szabályozó hatóságokat és a piaci szereplőket segítse a helyes gyakorlati megoldások egymással való megosztásában.

(3)   Az Ügynökség
  biztosítja
  a nemzeti szabályozó hatóságok közötti
  közösségi
  és ▐ regionális szintű ▐ együttműködést. Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy ezen együttműködésre vonatkozóan kötelező erejű rendelkezéseket szükséges hozni, vonatkozó ajánlásait a Bizottsághoz intézi.

(4)   Az Ügynökség – bármely szabályozó hatóság ▐ kérésére – véleményt bocsáthat ki arról, hogy egy szabályozó hatóság a 2003/54/EK irányelv, a 2003/55/EK irányelv, az 1228/2003/EK rendelet, illetőleg az 1775/2005/EK rendelet
  valamint az energiapolitikára vonatkozó egyéb közösségi szabályozás
  szerinti iránymutatásoknak megfelelő határozatot hozott-e.

(5)   Ha egy nemzeti szabályozó hatóság az Ügynökség (4) bekezdés szerinti véleményében foglaltaknak nem tesz eleget az átvételtől számított négy hónapon belül, az Ügynökség erről megfelelően értesíti a Bizottságot
  és a szóban forgó tagállam kormányát
  .

(6)   Bármely nemzeti szabályozó hatóság, amelynek a 2003/54/EK irányelv, a 2003/55/EK irányelv, az 1228/2003/EK rendelet, illetőleg az 1775/2005/EK rendelet szerinti iránymutatások alkalmazása egy adott esetben nehézségeket okoz, kikérheti az Ügynökség véleményét. Az Ügynökség az e kérelemtől számított

  két hónapon
  belül véleményt bocsát ki.

(7)   A 2003/54/EK irányelv 22d. cikkének (3) bekezdésével és a 2003/55/EK irányelv 24d. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Ügynökség határoz minden olyan infrastruktúra szabályozási rendszeréről, amely két vagy több tagállamot köt össze.

(8)
     
  Az Ügynökség nyomon követi a villamosenergia- és földgázpiacok fejlődését, különösen a megújuló forrásokból származó energia hálózathoz történő hozzáférését, biztosítva az ilyen hozzáférésről szóló nemzeti szabályok pozitív értékelését, és más tagállamokban megkönnyítve az ilyen hozzáférést.

8. cikk

Egyéb feladatok

(1)   Az Ügynökség az 1228/2003/EK rendelet 7. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján mentesítést adhat. Az Ügynökség továbbá a 2003/55/EK irányelv 22. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján is adhat mentesítést, ha az érintett infrastruktúra egynél több tagállam területén található.

Amennyiben az Ügynökség a kérelem átvételétől számított három hónapon belül nem hoz határozatot e bekezdés értelmében biztosítható mentességekről, úgy helyette a Bizottság hoz határozatot.

(2)   Az Ügynökség a 2003/54/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdésével, illetőleg a 2003/55/EK irányelv 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban javaslatot tesz a független átvitelirendszer-, illetve szállításirendszer-üzemeltető kijelölésére.

(3)
     
  Az Ügynökség előmozdítja azokat az erőfeszítéseket, amelyek a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (10) meghatározott, a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások gyakorlati kialakítására irányulnak.

Az Ügynökség különösen a 6. cikk (3) bekezdésében előírt, 10 évre szóló beruházási tervek jóváhagyásakor veszi figyelembe az említett iránymutatásokat.

(4)
     
  Az Ügynökség a Bizottság kérésére további olyan külön feladatokat is ellát, amelyek céljával összefüggnek.

9. cikk

Energiaraktározás és válságkezelés

(1)
     
  Éves jelentésének közzétételekor az Ügynökség meghatározza az Európai Unió tárolási igényeit – mind a ciklikusság, mind a biztonság tekintetében –, valamint iránymutatásokat határoz meg a termelésbe és az átviteli infrastruktúrába való befektetésre.

(2)
     
  Az Ügynökség közösségi szinten hangolja össze a nemzeti energiaválság-kezelési mechanizmusokat.

(3)
     
  Az Ügynökség összehangolja az uniós üzemeltetők és a harmadik országbeli üzemeltetők közötti kommunikációt.

10. cikk

Konzultáció és átláthatóság

(1)
     
  Az Ügynökség bármilyen intézkedés elfogadása előtt nyílt és átlátható módon hivatalos konzultációt folytat a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal, különösen az átviteli rendszerüzemeltetők együttműködésével kapcsolatos feladatai tekintetében.

Az Ügynökség adott esetben – ésszerű keretek között – lehetőséget ad az érdekelt feleknek a javasolt intézkedés véleményezésére, és nyilvánosságra hozza a konzultációs eljárás eredményét.

(2)
     
  Az Ügynökség tevékenységeit nagyfokú átláthatóság mellett folytatja.

(3)
     
  Az Ügynökség biztosítja, hogy adott esetben különösen a munkája eredményével kapcsolatban a közvélemény és az érdekelt felek objektív, megbízható és könnyen hozzáférhető tájékoztatást kapjanak.

(4)
     
  Az Ügynökség a belső eljárási szabályzatában meghatározza a (2) és (3) bekezdésekben említett átláthatósági előírások végrehajtását szolgáló gyakorlati intézkedéseket
  .

(5)
     
  Az Ügynökség saját honlapján közzéteszi legalább ügyvezető tanácsa, a szabályozók tanácsa és fellebbezési tanácsa üléseinek napirendjét, háttérdokumentumait és jegyzőkönyvét.

11. cikk

Nyomon követés és jelentés az energia ágazatról

(1)
     
  Az Ügynökség nyomon követi a villamosenergia- és földgázpiac alakulását, és különösen a villamos energia és a gáz árát, valamint a 2003/55/EK irányelvben és a 2003/54/EK irányelvben rögzített fogyasztói jogoknak való megfelelőséget.

(2)
     
  Az Ügynökség a fogyasztóvédelmi kérdésekre is kiterjedő éves jelentést tesz közzé a villamosenergia- és a földgázpiac alakulásáról, amelyben megjelöli a belső energiapiac megvalósítása szempontjából fennmaradó akadályokat.

(3)
     
  Az éves jelentés közzétételekor az Ügynökség véleményt terjeszthet elő az Európai Parlament és a Bizottság részére azon intézkedésekről, amelyeket a (2) bekezdésben említett akadályok megszüntetése érdekében lehetne hozni.

12. cikk

Felügyelet, végrehajtás és szankciók

(1)
     
  Az Ügynökség – a Bizottsággal konzultálva – pénzügyi szankciókat szabhat ki azokra az átviteli rendszerüzemeltetőkre, akik nem felelnek meg a 7. cikk rendelkezéseinek, vagy akik nem biztosítják az Ügynökség által a feladatai elvégzéséhez kért információkat. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(2)
     
  A nemzeti szabályozó hatóságok – az Ügynökséggel együttműködésben – felelősek az e rendelet rendelkezéseiből eredő kötelezettségek átviteli rendszerüzemeltetők általi betartásának ellenőrzéséért.

(3)
     
  A szankciók e cikk szerinti kiszabásakor az Ügynökség közzéteszi az érintett átviteli rendszerüzemeltetők nevét, valamint a kiszabott pénzügyi szankciók összegét és indokát.

13. cikk

Az ügyvezető tanács

(1)   Az ügyvezető tanács
  hat
  tagból áll.
  Közülük kettőt
  a Bizottság,
  kettőt
  a Tanács
  és kettőt az Európai Parlament
  nevez ki.
  Európai parlamenti képviselő nem lehet az ügyvezető tanács tagja.
  A tagok megbízatása öt évre szól, és egyszer megújítható.

(2)   Az ügyvezető tanács elnököt és elnökhelyettest jelöl ki saját tagjai közül. Az elnökhelyettes hivatalból helyettesíti az elnököt, ha az akadályoztatva van feladatai ellátásában. Az elnök és az alelnök megbízatása két és fél évre szól, és megújítható. Az elnök, illetőleg az alelnök megbízatása azonban minden esetben véget ér az ügyvezető tanácsban betöltött tagság megszűnésével.

(3)   Az ügyvezető tanács üléseit az elnök hívja össze.
  A szabályozók tanácsának elnöke vagy a tanácsból érkező megbízottja és
  az Ügynökség igazgatója
  szavazati jog nélkül vesz részt
  az üléseken. Az ügyvezető tanács évente legalább kétszer rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy saját tagjai legalább egyharmadának kérésére is összeül. Az ügyvezető tanács bárkit felkérhet, akinek az álláspontja érdeklődésre tarthat számot, hogy ülésein megfigyelőként részt vegyen. Az ügyvezető tanács – eljárási szabályzatára is figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe veheti. Az ügyvezető tanács titkársági feladatait az Ügynökség látja el.

(4)   Az ügyvezető tanács a jelen levő tagok kétharmados többségével határoz
  , kivéve, ha ez a rendelet vagy az Ügynökség alapokmánya ettől eltérően rendelkezik
  .

(5)   Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Az eljárási szabályzat részletesebben meghatározza a szavazás rendjét, így különösen azt, hogy egy tag milyen feltételek szerint járhat el egy másik tag nevében, valamint azt, hogy adott esetben milyen szabályok vonatkoznak a határozatképességre.

(6)
     
  Az ügyvezető tanács tagjai vállalják, hogy a közérdek javára, függetlenül járnak el. E célból évente írásban kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben jelzik, hogy nem áll fenn a függetlenségük vonatkozásában sérelmesnek tekinthető érdek, vagy pedig bármely olyan közvetlen vagy közvetett érdek fennállását, amely ilyennek tekinthető. A nyilatkozatokat nyilvánosságra hozzák.

(7)
     
  Az ügyvezető tanács függetlenül, objektíven és a közjó érdekében végzi munkáját, és nemzeti kormányoktól vagy regionális önkormányzatoktól semmilyen utasítást nem kér, illetve nem fogad el
  .

(8)
     
  Az ügyvezető tanács tagja nem lehet a szabályozók tanácsának tagja.

(9)
     
  Az ügyvezető tanács a Bizottság javaslata és az Európai Parlament határozata alapján menthető fel hivatalából. Az Európai Parlament határozatát abszolút többséggel hozza meg.

14. cikk

Az ügyvezető tanács feladatai

(1)   Az ügyvezető tanács a szabályozók
  tanácsának hozzájárulásával és az Európai Parlament jóváhagyó szavazatától függően
  , a 13. cikk (2) bekezdésével összhangban kinevezi az igazgatót.

(2)   Az ügyvezető tanács a 20. cikk (1) bekezdésével összhangban kijelöli a fellebbezési tanács tagjait.

(3)   Az ügyvezető tanács minden évben szeptember 30. előtt, ║az Európai Parlamenttel és a Bizottsággal folytatott egyeztetést követően és – a 17. cikk (3) bekezdésével összhangban – a szabályozók tanácsának előzetes jóváhagyásával elfogadja és eljuttatja az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz az Ügynökség következő évi munkaprogramját. A munkaprogramot az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül kell elfogadni
  , és közzé kell tenni
  .

(4)   Az ügyvezető tanács a 23–26. cikkel összhangban gyakorolja költségvetési hatáskörét.

(5)   Az ügyvezető tanács, miután ehhez megszerezte a Bizottság beleegyezését, határoz arról, hogy elfogad-e akár hagyatékot, akár adományt vagy más közösségi forrásból származó támogatást.

(6)   Az ügyvezető tanács
  – a szabályozók tanácsával folytatott konzultáció mellett –
  fegyelmi jogkört gyakorol az igazgató felett.

(7)
     
  Az Európai Parlament az ügyvezető tanács bármely tagját (vagy tagjait) felkérheti illetékes bizottsága előtti nyilatkozattételre és a bizottsági tagok által feltett kérdésekre való válaszadásra.

(8)   Az ügyvezető tanács szükség esetén a 30. cikk (2) bekezdése szerint megállapítja az Ügynökség személyzeti politikáját.

(9)   Az ügyvezető tanács a 32. cikkel összhangban elfogadja az Ügynökség irataihoz való hozzáférésre vonatkozó külön rendelkezéseket.

(10)   Az ügyvezető tanács elfogadja a 19. cikk (9) bekezdésében említett éves jelentést az Ügynökség tevékenységéről
  , valamint a 8c. cikk (2) bekezdésében említett éves jelentést a villamosenergia- és földgázpiac alakulásáról. Az Ügynökség
  legkésőbb
  április
  15-ig továbbítja a jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Számvevőszéknek. Az Ügynökség tevékenységéről szóló jelentésben a szabályozók tanácsa által jóváhagyott külön szakaszban kell kitérni az Ügynökség tárgyévi szabályozási tevékenységeire.
  A fent említett uniós intézmények és testületek hoznak döntést arról, hogy megadja-e a mentesítést az Ügynökségnek az Unió energiapolitikájának, belső energiapiaci politikájának és versenypolitikájának végrehajtása tekintetében.

(11)   Az ügyvezető tanács saját eljárási szabályzatot fogad el.

15. cikk

Az ügyvezető tanács általi jelentéstétel

Az Európai Parlament és a Tanács felszólíthatja az ügyvezető tanácsot, hogy nyújtson be jelentést feladatai ellátásáról.

16. cikk

A szabályozók tanácsa

(1)   A szabályozók tanácsát a
  nemzeti
  szabályozó hatóságok
  vezetői vagy
  a 2003/54/EK irányelv 22a. cikkének és a 2003/55/EK irányelv 24a. cikkének megfelelően
  ezek képviselői
  , valamint a Bizottság képviseletében egy szavazati joggal nem rendelkező tag alkotja.
  A nemzeti szabályozó hatóságtól tagállamonként csak egy képviselő vehető fel a szabályozók tanácsába. Az egyes
  nemzeti szabályozó
  hatóságoknak a mindenkori személyzetükből
  helyettest is
  kell jelölniük erre a posztra.

(2)   A szabályozók tanácsa saját tagjai közül elnököt és elnökhelyettest választ. Az elnökhelyettes helyettesíti az elnököt, ha az akadályoztatva van feladatai ellátásában. Az elnök és az alelnök megbízatása két és fél évre szól, és megújítható. Az elnök, illetőleg az alelnök megbízatása azonban minden esetben véget ér a szabályozók tanácsában betöltött tagság megszűnésével.

(3)   A szabályozók tanácsa
  a jelen levő
  tagjainak kétharmados többségével dönt. Minden tag, illetve helyettes tag egy szavazattal rendelkezik.

(4)   A szabályozók tanácsa saját eljárási szabályzatot fogad el.
  Az eljárási szabályzat részletesebben meghatározza a szavazásra, különösen a meghatalmazással való szavazásra vonatkozó szabályokat, valamint azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely tag egy másik tag nevében eljárhat, valamint – adott esetben – a határozatképességre vonatkozó szabályokat is. Az eljárási szabályzat egyedi munkamódszereket is előírhat a regionális együttműködési kezdeményezések keretében felmerülő kérdések mérlegelésére.

(5)   Az e rendelettel rá ruházott feladatok ellátásában a szabályozók tanácsa függetlenül jár el, így nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem tagállam kormányától, sem közjogi, sem magánjogi jogalanytól.

(6)   A szabályozók tanácsának titkársági feladatait az Ügynökség látja el.

(7)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács felkérheti a szabályozók tanácsának elnökét, hogy nyújtson be jelentést feladatai ellátásáról.

17. cikk

A szabályozók tanácsának feladatai

(1)   Az
  5 – 11. cikkekben
  említett vélemények, ajánlások és határozatok elfogadása előtt a szabályozók tanácsa
  a 19. cikk (3) bekezdésével összhangban hozzájárulását adja
  az
  igazgatónak
  . A szabályozók tanácsa ezen kívül – hatáskörén belül – iránymutatást ad az igazgatónak az igazgatói feladatok végrehajtásához.
  Az igazgató feladatát a szabályozók tanácsának határozataival összhangban hajtja végre, amelynek az energiapiaci szabályozás tekintetében az Ügynökség egyetlen döntéshozó testületeként kell működnie.

(2)   A szabályozók tanácsa a 14. cikk (1) bekezdésével és a 18. cikk (2) bekezdésével összhangban
  adja hozzájárulását a jelölt
  igazgatóvá
  történő kinevezéséhez
  . A szabályozók tanácsa erről tagjainak háromnegyedes többségével határoz.

(3)   A szabályozók tanácsa – összhangban a 14. cikk (3) bekezdésével és a 19. cikk (7) bekezdésével és igazodva a 20. cikk (1) bekezdése szerint megállapított költségvetés-tervezethez – jóváhagyja és szeptember 1. előtt elfogadásra az ügyvezető tanács elé terjeszti az Ügynökség következő évi munkatervét.

(4)   A szabályozók tanácsa jóváhagyja az éves jelentés szabályozási tevékenységekről szóló külön szakaszát, amelyről a 14. cikk (10) bekezdése és a 19. cikk (9) bekezdése rendelkezik.

(5)
     
  Az Európai Parlament a szabályozók tanácsának bármely tagját (vagy tagjait) felkérheti az illetékes bizottsága előtti nyilatkozattételre és a bizottsági tagok által feltett kérdésekre való válaszadásra.

18. cikk

Az igazgató

(1)   Az Ügynökséget igazgatója vezeti, aki
  a szabályozók tanácsa által elfogadott határozatokkal összhangban jár el
  . Az igazgató – a Bizottságot, az ügyvezető tanácsot, illetőleg a szabályozók tanácsát megillető hatáskör sérelme nélkül – nem kérhet és nem fogadhat el semmilyen utasítást sem kormánytól, sem szervezettől.

(2)   Az igazgatót –
  az energiaágazat szempontjából releváns
  érdemei, alkalmassága és tapasztalata alapján – az ügyvezető tanács nevezi ki,
  a szabályozók tanácsának hozzájárulásával
  , a Bizottság által
  nyilvános
  pályázati felhívás nyomán előterjesztett jegyzékben felsorolt legalább két jelölt közül. Kinevezése előtt az ügyvezető tanács által kiválasztott
  jelöltet felkérik
  , hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre
  , és az Európai Parlament szavaz kinevezésének jóváhagyásáról
  .

(3)   Az igazgató megbízatása öt évre szól. A megbízatás leteltét megelőző kilenc hónap folyamán a Bizottság értékelést készít. Az értékelésben a Bizottság különösen az alábbiakat
  vizsgálja:

| a) | az igazgató teljesítménye; és |
| --- | --- |

a)

az igazgató teljesítménye; és

| b) | a következő években az Ügynökségre váró feladatok és követelmények. |
| --- | --- |

b)

a következő években az Ügynökségre váró feladatok és követelmények.

(4)   Az ügyvezető tanács – a Bizottság javaslatára,
  a szabályozók tanácsával folytatott konzultációt és véleményének gondos mérlegelését követően,
  az értékelő jelentés figyelembevételével, és kizárólag akkor, ha ezt az Ügynökségre váró feladatok és követelmények indokolják – az igazgató megbízatását egyetlen alkalommal, legfeljebb további három évre megújíthatja.

(5)   Ha az ügyvezető tanácsnak szándékában áll megújítani az igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre.
  Az Európai Parlament szavaz az igazgató hivatali ideje meghosszabbításának jóváhagyásáról.

(6)   Ha megbízatását nem újították meg, az igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik.

(7)   Az igazgató csak az ügyvezető tanács által hozott határozat útján és a szabályozók
  tanácsának hozzájárulását
  követően menthető fel tisztségéből. Az ügyvezető tanács erről tagjainak
  kétharmados
  többségével határoz.

(8)   
  A 14. cikk (10) bekezdésében rögzített elváráson túl
  az Európai Parlament és a Tanács felszólíthatja az igazgatót, hogy feladatai ellátásáról nyújtson be jelentést.

19. cikk

Az igazgató feladatai

(1)   Az igazgató felelős az Ügynökség képviseletéért, és az ő feladata annak igazgatása.

(2)   Az igazgató előkészíti az ügyvezető tanács tevékenységét. Az igazgató részt vesz – szavazati jog nélkül – az ügyvezető tanács munkájában.

(3)   Az igazgató – a szabályozók tanácsa jóváhagyásának függvényében – elfogadja az
  5–11
  . cikkben említett véleményeket, ajánlásokat és határozatokat.

(4)   Az igazgató felel azért, hogy a szabályozók tanácsa iránymutatásával, az ügyvezető tanács adminisztratív ellenőrzése alatt megvalósuljon az Ügynökség éves munkaterve.

(5)
     
  Az Európai Parlament felkérheti az igazgatót az illetékes bizottsága előtti nyilatkozattételre és a bizottsági tagok által feltett kérdésekre való válaszadásra.

(6)   Az igazgató megfelelő intézkedésekkel – különösen belső ügyviteli utasítások elfogadásával és közlemények közzétételével – gondoskodik arról, hogy az Ügynökség e rendelettel összhangban működjék.

(7)   Az igazgató minden évben elkészíti, majd az adott év június 30-ig a szabályozók tanácsa
  , az Európai Parlament
  és a Bizottság elé terjeszti az Ügynökség következő évi munkaprogramjának éves tervezetét.
  Az Európai Parlament ajánlásokat készít a munkaprogram tekintetében.

(8)   Az igazgató a 30. cikk értelmében becslést készít az Ügynökség bevételeiről és kiadásairól, és a 26. cikk értelmében végrehajtja az Ügynökség költségvetését.

(9)   Az igazgató minden évben elkészíti az éves jelentés tervezetét, külön-külön szakaszban kitérve az Ügynökség szabályozási tevékenységeire, illetőleg a pénzügyi és az igazgatási kérdésekre.

(10)   Az Ügynökség személyzete tekintetében az igazgató gyakorolja a 30. cikk (3) bekezdése szerinti hatáskört.

20. cikk

A fellebbezési tanács

(1)   A fellebbezési tanács hat tagból és hat helyettesből áll, akiket a nemzeti szabályozó hatóságoknál, a versenyhatóságoknál vagy más nemzeti vagy közösségi intézményeknél vezető beosztást betöltő vagy betöltött, az energiaágazatban kellő tapasztalattal rendelkező munkatársak közül kell kiválasztani. A fellebbezési tanács kijelöli elnökét. A fellebbezési tanács határozatainak meghozatalához hat tagjának négyfős minősített többsége szükséges. A fellebbezési tanács szükség szerint ülésezik.

(2)   A fellebbezési tanács tagjait – a Bizottság javaslatára,
  nyilvános
  pályázati felhívást követően, a szabályozók tanácsával folytatott egyeztetést követően – az ügyviteli tanács nevezi ki.
  Kinevezésük előtt az ügyvezető tanács által kiválasztott jelöltek nyilatkozatot tesznek az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszolnak az annak tagjai által feltett kérdésekre.

(3)   A fellebbezési tanács tagjainak megbízatása öt évre szól. A megbízatás megújítható. A fellebbezési tanács tagjai függetlenül hozzák meg döntéseiket, semmilyen utasítás nem kötheti őket. A fellebbezési tanács tagjai az Ügynökségben, annak ügyviteli tanácsában vagy a szabályozók tanácsában más feladatot nem láthatnak el. A fellebbezési tanács tagja megbízatásának ideje alatt e tisztségéből nem menthető fel, kivéve akkor, ha súlyos hivatali mulasztást követett el, és az ügyvezető tanács – miután egyeztetett a szabályozók tanácsával – ilyen értelmű határozatot hoz.

(4)   Nem vehet részt a fellebbezési eljárásban a fellebbezési tanács olyan tagja, akinek bármely személyes érdeke fűződik az eljáráshoz, aki korábban az eljárás egyik felének képviseletét ellátta, illetőleg aki részt vett a fellebbezés alatt álló határozat meghozatalában.

(5)   A fellebbezési tanács minden tagja köteles értesíteni a fellebbezési tanácsot, ha valamely tagtársáról – a (4) bekezdésben említett okok egyike vagy bármely más ok miatt – úgy véli, hogy nem helyénvaló részt vennie egy adott fellebbezési eljárásban. A fellebbezési eljárás feleinek bármelyike kifogással élhet a fellebbezési tanács bármely tagja ellen a (4) bekezdésben szereplő bármely indokra hivatkozva, illetőleg elfogultság gyanúja esetén ║. A kifogás alapjául a tagok állampolgársága nem szolgálhat ║, továbbá nincs helye kifogásnak a fellebbezési eljárásban részt vevő és kifogást emelő olyan fél részéről, aki a kifogást megalapozó tény ismeretében további eljárási cselekményt tett.

(6)   A fellebbezési tanács a (4) és az (5) bekezdésben meghatározott esetekben teendő intézkedésekről az érintett tag részvétele nélkül határoz. A szóban forgó határozat meghozatala céljából a fellebbező tanács az érintett tag helyett annak helyettese részvételével ülésezik, kivéve akkor, ha a helyettes is hasonló helyzetben találja magát. Ez esetben az elnök a rendelkezésre álló helyettes tagok közül jelöl ki helyettest.

(7)
     
  Az Európai Parlament a fellebbezési tanács bármely tagját (vagy tagjait) felkérheti az illetékes bizottsága előtti nyilatkozattételre és a bizottsági tagok által feltett kérdésekre való válaszadásra.

21. cikk

Fellebbezés

(1)   Bármely természetes vagy jogi személy fellebbezhet a 7. vagy 8. cikk szerinti olyan határozat ellen, amelynek ő a címzettje, vagy amely, noha alakilag más személynek van címezve, őt közvetlenül és egyénileg érinti.

(2)   A fellebbezést indokolásával együtt írásban kell eljuttatni az Ügynökséghez, két hónapon belül attól számítva, hogy az érintett személyt értesítették a szóban forgó határozatról, illetőleg – ha erre nem került sor – két hónapon belül attól számítva, hogy az Ügynökség közzétette a határozatot. A fellebbezési tanács a benyújtástól számítva két hónapon belül határoz a fellebbezésről.

(3)   Az (1) bekezdés szerint benyújtott fellebbezés nincs felfüggesztő hatállyal. A fellebbezési tanács azonban felfüggesztheti a kifogásolt határozat alkalmazását, ha megítélése szerint a körülmények ezt megkövetelik.

(4)   Ha a fellebbezés elfogadható, a fellebbezési tanács megvizsgálja, hogy alapos-e. A fellebbezési tanács a feleket felkérheti – valahányszor a fellebbezési eljáráshoz szükséges –, hogy az általa kibocsátott értesítésekről vagy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. A fellebbezési eljárásban a felek jogosultak álláspontjukat szóban előadni.

(5)   A fellebbezési tanács e cikk alkalmazása során az Ügynökség valamennyi hatáskörét gyakorolhatja, vagy az Ügynökség illetékes testületéhez utalhatja az ügyet. Ez utóbbira nézve a fellebbezési tanács határozata kötelező.

(6)   A fellebbezési tanács saját eljárási szabályzatot fogad el.

22. cikk

Kereset benyújtása az Elsőfokú Bírósághoz és a Bírósághoz

(1)   A fellebbezési tanács határozatai, illetőleg – ha a fellebbezési tanács nem jogosult jogorvoslatot gyakorolni – az Ügynökség határozatai a Szerződés 230. cikkével összhangban indított keresettel megtámadhatók az Elsőfokú Bíróság vagy a Bíróság előtt.

(2)   Ha az Ügynökség elmulasztja a döntéshozatalt, a Szerződés 232. cikkével összhangban mulasztás miatti kereset indítható az Elsőfokú Bíróságnál vagy a Bíróságnál.

(3)   Az Ügynökség köteles meghozni az Elsőfokú Bíróság, illetőleg a Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

23. cikk

Az Ügynökség költségvetése

(1)   Az ügynökség bevételei különösen a következőkből állnak:

| a) | az Európai Unió általános
  költségvetésének megfelelő fejezetében
  (a Bizottságra vonatozó szakaszban) előirányzott közösségi támogatás
  , az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: költségvetési hatóság) döntésének és az intézményközi megállapodás 47. pontjának megfelelően
  ; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió általános
  költségvetésének megfelelő fejezetében
  (a Bizottságra vonatozó szakaszban) előirányzott közösségi támogatás
  , az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: költségvetési hatóság) döntésének és az intézményközi megállapodás 47. pontjának megfelelően
  ;

| b) | a 24. cikk értelmében az Ügynökségnek fizetendő díjak; |
| --- | --- |

b)

a 24. cikk értelmében az Ügynökségnek fizetendő díjak;

| c) | valamennyi nemzeti
  szabályozó
  hatóság és minden tagállam pénzbeli
  hozzájárulása; |
| --- | --- |

c)

valamennyi nemzeti
  szabályozó
  hatóság és minden tagállam pénzbeli
  hozzájárulása;

| d) | bármely javasolt alternatív finanszírozási módszer, nevezetesen a villamos energia és a földgáz szállítására kivetett díj révén; és |
| --- | --- |

d)

bármely javasolt alternatív finanszírozási módszer, nevezetesen a villamos energia és a földgáz szállítására kivetett díj révén; és

| e) | a 14. cikk (5) bekezdésében említett bármely hagyaték, adomány vagy támogatás. |
| --- | --- |

e)

a 14. cikk (5) bekezdésében említett bármely hagyaték, adomány vagy támogatás.

A szabályozók tanácsa ...-ig (11) megállapítja a c) pont szerint az egyes tagállamok által nyújtandó pénzbeli hozzájárulás mértékét.

(2)   Az ügynökség kiadásai személyzeti, igazgatási, infrastrukturális és működési költségekből állnak.

(3)   A bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(4)   Az Ügynökség összes bevételéről és kiadásáról pénzügyi évenként előzetes becslést kell készíteni, majd a becsült összegeket a költségvetésében fel kell tüntetni; a pénzügyi év azonos a naptári évvel.

24. cikk

Díjak

(1)   A 8. cikk (1) bekezdése szerinti mentesítő
  vagy a villamosenergia- és földgázpiacok átviteli rendszerüzemeltetőinek európai hálózatára vonatkozó egyedi vagy külön tanácsadás, ajánlás, határozat vagy nyomon követés
  kérelmezéséért az Ügynökség díjat számít fel.

(2)   Az (1) bekezdésben említett díj mértékét a Bizottság állapítja meg.

25. cikk

A költségvetés megállapítása

(1)   Az igazgató minden évben legkésőbb február 15-ig elkészíti, és az előzetes munkaköri jegyzékkel együtt továbbítja az ügyvezető tanácshoz a következő pénzügyi év előirányzott működési kiadásait és munkaprogramját magában foglaló előzetes költségvetés-tervezetet. Az igazgató által készített tervezet alapján az ügyvezető tanács minden évben becslést készít az Ügynökség következő pénzügyi évre várható bevételeiről és kiadásairól. Ezt a – létszámtervet is magában foglaló – becslést az ügyviteli tanács legkésőbb március 31-ig a Bizottság elé terjeszti. Az igazgató által készített tervezetet még a becslés elfogadása előtt a szabályozási tanács elé kell terjeszteni esetleges
  indoklással ellátott
  véleményezésre.

(2)   A Bizottság az előirányzatot az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetével együtt eljuttatja ║ a ║ költségvetési hatósághoz.

(3)   A becslés alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előrejelzéseket, valamint azon támogatás összegét, amely a Szerződés 272. cikkével összhangban az általános költségvetést terheli.

(4)   A költségvetési hatóság elfogadja az Ügynökség létszámtervét.

(5)   Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető tanács állítja össze. Véglegesnek attól fogva tekintendő, hogy az Európai Unió általános költségvetését véglegesen elfogadták. A költségvetést szükség esetén eszerint ki kell igazítani.

(6)   Az ügyvezető tanács haladéktalanul értesíti a költségvetési hatóságot, ha olyan projekt megvalósítása áll szándékában, amely jelentős pénzügyi kihatással van költségvetésének finanszírozására, különösen pedig akkor, ha ingatlannal – például épületek bérbe vagy tulajdonba vételével – kapcsolatos projektről van szó. Minderről az ügyvezető tanács szintén tájékoztatja a Bizottságot. Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, az ingatlanprojektről szóló tájékoztatás átvételétől számítva két héten belül értesíti az Ügynökséget erről a szándékáról. Válasz hiányában az Ügynökség lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.

26. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

(1)   Az igazgató ellátja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait, és végrehajtja az Ügynökség költségvetését.

(2)   Az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után legkésőbb március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolót, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. Az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője legkésőbb a következő év március 31-ig az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is megküldi a költségvetési és a pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentést. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője ezután az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (12) 128. cikkével összhangban konszolidálja a közösségi intézmények és a decentralizált szervezetek előzetes beszámolóját.

(3)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után legkésőbb március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek az Ügynökség előzetes beszámolóját, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. A pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is el kell juttatni.

(4)   Az igazgató, miután beérkeztek hozzá az Ügynökség előzetes beszámolójára vonatkozó, a Számvevőszék által az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 129. cikkében foglaltakkal összhangban tett észrevételek, saját hatáskörében összeállítja, majd véleményezésre az ügyvezető tanács elé terjeszti az Ügynökség végleges beszámolóját.

(5)   Az ügyvezető tanács véleményt bocsát ki az Ügynökség végleges beszámolójáról.

(6)   Az igazgató a pénzügyi év lezárulta után legkésőbb július 1-jéig eljuttatja a szóban forgó végleges beszámolót, valamint az ügyvezető tanács véleményét az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bírósághoz.

(7)   A végleges beszámolót közzé kell tenni.

(8)   Az igazgató legkésőbb október 15-ig választ küld a Számvevőszéknek annak észrevételeire. E válaszról másolatot küld az ügyvezető tanácsnak és a Bizottságnak.

(9)   Az igazgató az Európai Parlamentnek – ez utóbbi kérésére, összhangban az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal – minden olyan tájékoztatást megad, amely szükséges a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához.

(10)   Az Európai Parlament – a Tanács minősített többséggel hozott ajánlása alapján – legkésőbb az n+2-ik év május 15-ig mentesíti az igazgatót az n-ik pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozóan.

27. cikk

Pénzügyi szabályok

Az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az ügyvezető tanács fogadja el. A szóban forgó szabályok eltérhetnek a 2343/2002/EK, Euratom ║ rendelettől, ha az Ügynökség sajátos működési igényei úgy kívánják, ehhez azonban a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség.

28. cikk

Csalás elleni intézkedések

(1)   Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) előírásai megszorítás nélkül alkalmazandók az Ügynökségre csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes cselekmények elleni fellépés céljából.

(2)   Az Ügynökség köteles csatlakozni az OLAF belső vizsgálatairól szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (14),és haladéktalanul meghozni az Ügynökség egész személyzetére vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

(3)   A finanszírozási határozatokban és a megállapodásokban, valamint a belőlük következő végrehajtási aktusokban kifejezetten ki kell kötni, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzésnek vetheti alá az Ügynökség által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, valamint a személyzet azon tagjait, akik az említett pénzösszegek allokációjáért felelnek.

29. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Ügynökségre alkalmazni kell az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.

30. cikk

Személyzet

(1)   Az Ügynökség személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint a közösségi intézmények által az említett szabályzat, illetve feltételek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2)   Az ügyvezető tanács – a Bizottsággal egyetértésben, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata 110. cikkében foglaltaknak megfelelően – elfogadja a szükséges végrehajtó intézkedéseket.

(3)   Személyzete tekintetében az Ügynökség gyakorolja az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

(4)   Az ügynökség elfogadhat olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy
  kivételes esetben
  kirendelt tagállami szakértőket alkalmazzanak az Ügynökségnél.

31. cikk

Az Ügynökség felelőssége

(1)   Szerződésen kívüli felelősség alapján az Ügynökség – a tagállamok jogában meglévő közös általános jogelveknek megfelelően – megtéríti az általa okozott, illetőleg az alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott összes kárt. Az ilyen károk megtérítésével kapcsolatos jogviták Az Európai Bíróság joghatósága alá tartoznak.

(2)   Az Ügynökség személyzetének az Ügynökséggel szembeni személyes pénzügyi és fegyelmi felelőssége tekintetében az Ügynökség személyzetére alkalmazandó vonatkozó rendelkezések az irányadók.

32. cikk

Hozzáférés az iratokhoz

(1)   Az Ügynökségnél tárolt iratokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i, 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (15) kell alkalmazni.

(2)   Az ügyvezető tanács e rendelet hatálybalépésétől számítva hat hónapon belül gyakorlati intézkedéseket fogad el az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására.

(3)   Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok tárgyában panasz nyújtható be az ombudsmanhoz vagy eljárás indítható a Bíróság előtt, a Szerződés 195., illetve 230. cikkében megállapított feltételekkel összhangban.

33. cikk

Harmadik országok részvétele

Az Ügynökség készen áll az olyan országokkal való együttműködésre, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak és a Közösséggel ilyen célú megállapodást kötöttek. E megállapodások vonatkozó rendelkezéseiben az adott országra nézve rögzíteni kell különösen az Ügynökség munkájában való részvétel jellegét, tárgyát és eljárási vonatkozásait, kitérve a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet érintő kérdésekre is.

34. cikk

A nyelvhasználat szabályozása

(1)   Az Ügynökségre alkalmazni kell az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló,1958. április 15-i 1. tanácsi rendeletben (16) foglaltakat.

(2)   Az Ügynökség belső nyelvhasználati szabályairól az ügyvezető tanács határoz.

(3)   Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja teljesíti.

35. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság értékeli az Ügynökség tevékenységét. Az értékelés az Ügynökség eredményeire és munkamódszereire terjed ki, az e rendeletben és az éves munkaprogramokban meghatározott célkitűzéseivel, rendeltetésével és feladataival összehasonlításban.
  Az értékelésnek kiterjedt konzultáción kell alapulnia.

(2)   A Bizottság az első igazgató hivatalba lépésétől számítva legkésőbb

  három
  éven belül az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti első értékelő jelentését. A Bizottság ezután legalább

  háromévente
  értékelő jelentést terjeszt be.

36. cikk

Hatálybalépés és átmeneti intézkedések

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Az 5–12. cikket ...-tól/-(jé)től (17) kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

1

HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

(2)  
  HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

2

HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

(3)  Az Európai parlament 2008. június 18-i álláspontja.

3

Az Európai parlament 2008. június 18-i álláspontja.

(4)  HL L 296., 2003.11.14., 34. o.

4

(5)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o.

5

(6)  HL L 176., 2003.7.15., 57. o.

6

(7)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

7

(8)  
  HL L 176., 2003.7.15., 1. o.

8

HL L 176., 2003.7.15., 1. o.

(9)  
  HL L 289., 2005.11.3., 1. o.

9

HL L 289., 2005.11.3., 1. o.

(10)  

  HL L 262., 2006.9.22., 1. o.

10

HL L 262., 2006.9.22., 1. o.

(11)  
  Az e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónap.

11

Az e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónap.

(12)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

12

(13)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

13

(14)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

14

(15)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

15

(16)  
  HL 17., 1958.10.6., 385/58. o.

16

HL 17., 1958.10.6., 385/58. o.

(17)  E rendelet hatálybalépésétől számított tizennyolc hónap.

17

E rendelet hatálybalépésétől számított tizennyolc hónap

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/169

---

2008. június 18., szerdaA gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme ***I

P6_TA(2008)0297

Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2007)0560 – C6-0331/2007 – 2007/0201(COD))

2009/C 286 E/46

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0560),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0331/2007),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0081/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 18., szerdaP6_TC1-COD(2007)0201

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a gépjárműveknek a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, valamint a 2007/46/EK irányelv módosításáról valamint a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, .../2008/EK rendelet)

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/170

---

2008. június 18., szerdaEgyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra tekintettel, gyűjtőrendelet, első rész ***I

P6_TA(2008)0298

Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – első rész (COM(2007)0741 – C6-0432/2007 – 2007/0262(COD))

2009/C 286 E/47

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0741),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 40. cikkére, 47. cikke (1) bekezdésére és (2) bekezdésének első és harmadik mondatára, 55. cikkére, 71. cikkére, 80. cikkének (2) bekezdésére, 95. cikkére, 100. cikkére, 137. cikkének (2) bekezdésére, 156. cikkére, 175. cikkének (1) bekezdésére és 285. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0432/2007),

tekintettel a Tanács képviselője által a 2008. május 28-i levélben vállalt, a módosított javaslat elfogadására irányuló kötelezettségekre, az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első francia bekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0088/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 18., szerdaP6_TC1-COD(2007)0262

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 18-án került elfogadásra a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló .../2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – első rész

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 1137/2008/EK rendelet)

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/171

---

2008. június 18., szerdaEgyes jogi aktusok kiigazítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra tekintettel, harmadik rész ***I

P6_TA(2008)0299

Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusok ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – harmadik rész (COM(2007)0822 – C6-0474/2007 – 2007/0282(COD))

2009/C 286 E/48

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0822),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 61. cikkének c) pontjára, 63. cikke első bekezdésének 1. a) pontjára és 67. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0474/2007),

tekintettel a Tanács képviselője által 2008. május 28-i levelében tett azon vállalásra, hogy a javaslatot módosítások nélkül, az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második francia bekezdésének megfelelően elfogadják,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0086/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/171

---

2008. június 18., szerdaEgyes halászati termékek Kanári-szigetekre irányuló behozatalára vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek *

P6_TA(2008)0300

Az Európai Parlament 2008. június 18-i jogalkotási állásfoglalása az egyes halászati termékek Kanári-szigetekre irányuló behozatalára vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0129 – C6-0153/2008 – 2008/0054(CNS))

2009/C 286 E/49

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0129),

tekintettel az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0153/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0213/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | kéri az 1975. március 4-i közös nyilatkozatban szereplő egyeztető eljárás megkezdését abban az esetben, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől a Tanács el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

kéri az 1975. március 4-i közös nyilatkozatban szereplő egyeztető eljárás megkezdését abban az esetben, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől a Tanács el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/172

---

2008. június 18., szerdaAz európai ombudsman jogállása

P6_TA(2008)0301

Az Európai Parlament 2008. június 18-i állásfoglalása az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról szóló európai parlamenti határozat elfogadásáról (2006/2223(INI))

2009/C 286 E/50

Az Európai Parlament,

tekintettel az európai ombudsman által elnökéhez írott 2006. július 11-i levélre,

tekintettel az elnöke által az Alkotmányügyi Bizottsághoz írott 2006. szeptember 21-i levélre,

tekintettel az EK-Szerződés 195. cikkénekének (4) bekezdésére,

tekintettel az Euratom-Szerződés 107d. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatra (1), melyet a Parlament eljárási szabályzatának X. melléklete tartalmaz,

tekintettel a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatot módosító, 2008. április 22-i ülésen elfogadott határozattervezetről (2) szóló európai bizottsági véleményre,

tekintettel arra, hogy szavazást követően a Tanács jóváhagyta a módosított határozattervezetet,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Petíciós Bizottság véleményére (A6-0076/2008),

| 1. | elfogadja a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatot módosító határozatot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatot módosító határozatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az elfogadott szövegek között tegye közzé a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatot módosító határozat 2008. április 22-i és 2008 június 18-i szavazást követő végleges változatát, és azt ezzel az állásfoglalással együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az elfogadott szövegek között tegye közzé a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatot módosító határozat 2008. április 22-i és 2008 június 18-i szavazást követő végleges változatát, és azt ezzel az állásfoglalással együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak;

| 3. | utasítja elnökét, hogy biztosítsa a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatot módosító határozat megfelelő időben történő közzétételét az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy biztosítsa a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatot módosító határozat megfelelő időben történő közzétételét az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o. A 2002/262/EK, ESZAK, Euratom határozattal (HL L 92., 2002.4.9., 13. o). módosított határozat.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0129.

---

2008. június 18., szerdaAz Európai Parlament határozata az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 195. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen 107d. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament által 2008. április 22-én jóváhagyott határozattervezetre (1) és a 2008. június 18-án jóváhagyott módosításokra (2),

tekintettel a Bizottság véleményére,

a Tanács jóváhagyásával (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió alapjogi chartája az Unió polgárainak egyik alapvető jogaként ismeri el a megfelelő ügyintézéshez való jogot. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió alapjogi chartája az Unió polgárainak egyik alapvető jogaként ismeri el a megfelelő ügyintézéshez való jogot.

| (2) | Az ombudsman tevékenységének sikeressége érdekében alapvető fontosságú a polgároknak az ombudsmanba vetett abbéli bizalma, hogy alapos és pártatlan vizsgálatokat folytat le a hivatali visszásságok gyanújával kapcsolatos ügyekben. |
| --- | --- |

(2)

Az ombudsman tevékenységének sikeressége érdekében alapvető fontosságú a polgároknak az ombudsmanba vetett abbéli bizalma, hogy alapos és pártatlan vizsgálatokat folytat le a hivatali visszásságok gyanújával kapcsolatos ügyekben.

| (3) | Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani minden olyan lehetséges bizonytalanság kizárása érdekében, amely azzal kapcsolatban merül fel, hogy az ombudsman a hivatali visszásságok gyanúját érintő ügyekben alapos és pártatlan vizsgálatot képes folytatni. |
| --- | --- |

(3)

Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani minden olyan lehetséges bizonytalanság kizárása érdekében, amely azzal kapcsolatban merül fel, hogy az ombudsman a hivatali visszásságok gyanúját érintő ügyekben alapos és pártatlan vizsgálatot képes folytatni.

| (4) | Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani a jogi rendelkezések vagy az ítélkezési gyakorlat minden olyan lehetséges fejlődésének lehetővé tétele érdekében, amely az Európai Unió szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek a Bíróság előtti ügyekbe történő beavatkozására vonatkozik. |
| --- | --- |

(4)

Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani a jogi rendelkezések vagy az ítélkezési gyakorlat minden olyan lehetséges fejlődésének lehetővé tétele érdekében, amely az Európai Unió szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek a Bíróság előtti ügyekbe történő beavatkozására vonatkozik.

| (5) | Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani az olyan változások – különösen az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) létrehozása – figyelembe vétele érdekében, amelyek az elmúlt években az Európai Unió pénzügyi érdekei ellen elkövetett csalással szembeni küzdelem terén az európai intézmények vagy szervek szerepe tekintetében következtek be, hogy lehetővé váljon az ombudsman számára ezen intézmények vagy szervek értesítése a hatáskörükbe tartozó bármely információról. |
| --- | --- |

(5)

Kívánatos az ombudsman alapokmányát kiigazítani az olyan változások – különösen az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) létrehozása – figyelembe vétele érdekében, amelyek az elmúlt években az Európai Unió pénzügyi érdekei ellen elkövetett csalással szembeni küzdelem terén az európai intézmények vagy szervek szerepe tekintetében következtek be, hogy lehetővé váljon az ombudsman számára ezen intézmények vagy szervek értesítése a hatáskörükbe tartozó bármely információról.

| (6) | Kívánatos lépéseket tenni annak érdekében, hogy az ombudsman számára lehetővé váljék a hasonló nemzeti vagy nemzetközi szintű intézményekkel, illetve az európai ombudsmanénál tágabb – például az emberi jogok védelmére kiterjedő – tevékenységi körrel rendelkező nemzeti vagy nemzetközi intézményekkel folytatott együttműködésének fejlesztése, mivel az ilyen jellegű együttműködés kedvezően járul hozzá az ombudsman tevékenységének nagyobb hatékonyságához. |
| --- | --- |

(6)

Kívánatos lépéseket tenni annak érdekében, hogy az ombudsman számára lehetővé váljék a hasonló nemzeti vagy nemzetközi szintű intézményekkel, illetve az európai ombudsmanénál tágabb – például az emberi jogok védelmére kiterjedő – tevékenységi körrel rendelkező nemzeti vagy nemzetközi intézményekkel folytatott együttműködésének fejlesztése, mivel az ilyen jellegű együttműködés kedvezően járul hozzá az ombudsman tevékenységének nagyobb hatékonyságához.

| (7) | Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 2002-ben hatályát vesztette, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 2002-ben hatályát vesztette,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat módosításai

A 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az első bevezető hivatkozásból „az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikkének (4) bekezdésére” szavakat törölni kell. |
| --- | --- |

1.

Az első bevezető hivatkozásból „az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikkének (4) bekezdésére” szavakat törölni kell.

| 2. | A harmadik preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „mivel az ombudsmannak, aki hivatalból is eljárhat, rendelkeznie kell a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközzel; mivel e célból a közösségi intézmények és szervek az ombudsman kérelmére kötelesek a kért tájékoztatást számára megadni, az ombudsman titoktartási kötelezettségének sérelme nélkül; mivel a minősített információkhoz vagy dokumentumokhoz – különösen az 1049/2001/EK rendelet (4) 9. cikkének hatálya alá tartozó minősített dokumentumokhoz – való hozzáférés feltétele az érintett közösségi intézménynél vagy szervnél hatályban lévő biztonsági szabályok betartása; mivel a minősített információkat vagy dokumentumokat a 3. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben említett módon átadó intézményeknek és szerveknek e minősítésről tájékoztatniuk kell az ombudsmant; mivel a 3. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben meghatározott szabályok alkalmazása érdekében az ombudsman előre megállapodik az érintett intézményekkel és szervekkel a minősített információk vagy dokumentumok és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó egyéb információk kezelésének feltételeiről; mivel ha az ombudsman úgy találja, hogy a kért segítséget nem kapja meg, tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, amely megteszi a megfelelő lépéseket;” |
| --- | --- |

2.

A harmadik preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„mivel az ombudsmannak, aki hivatalból is eljárhat, rendelkeznie kell a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközzel; mivel e célból a közösségi intézmények és szervek az ombudsman kérelmére kötelesek a kért tájékoztatást számára megadni, az ombudsman titoktartási kötelezettségének sérelme nélkül; mivel a minősített információkhoz vagy dokumentumokhoz – különösen az 1049/2001/EK rendelet (4) 9. cikkének hatálya alá tartozó minősített dokumentumokhoz – való hozzáférés feltétele az érintett közösségi intézménynél vagy szervnél hatályban lévő biztonsági szabályok betartása; mivel a minősített információkat vagy dokumentumokat a 3. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben említett módon átadó intézményeknek és szerveknek e minősítésről tájékoztatniuk kell az ombudsmant; mivel a 3. cikk (2) bekezdésének első albekezdésben meghatározott szabályok alkalmazása érdekében az ombudsman előre megállapodik az érintett intézményekkel és szervekkel a minősített információk vagy dokumentumok és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó egyéb információk kezelésének feltételeiről; mivel ha az ombudsman úgy találja, hogy a kért segítséget nem kapja meg, tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, amely megteszi a megfelelő lépéseket;”

| 3. | Az 1. cikk (1) bekezdéséből „az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikke (4) bekezdésének” szavakat törölni kell. |
| --- | --- |

3.

Az 1. cikk (1) bekezdéséből „az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikke (4) bekezdésének” szavakat törölni kell.

| 4. | A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A közösségi intézmények és szervek kötelesek az ombudsman rendelkezésére bocsátani minden általa kért információt, továbbá biztosítani számára a vonatkozó iratokhoz történő hozzáférést. A minősített információkhoz vagy dokumentumokhoz – különösen az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének hatálya alá tartozó minősített dokumentumokhoz – való hozzáférés feltétele az érintett közösségi intézménynél vagy szervnél hatályban lévő biztonsági szabályok betartása.
  A minősített információkat vagy dokumentumokat az előző albekezdésben említett módon átadó intézményeknek és szerveknek e minősítésről tájékoztatniuk kell az ombudsmant.
  Az első albekezdésben meghatározott szabályok végrehajtása érdekében az ombudsmannak előre meg kell állapodnia az érintett intézményekkel és szervekkel a minősített információk vagy dokumentumok és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó egyéb információk kezelésének feltételeiről.
  Az érintett intézmények és szervek a tagállamokból származó, törvény vagy rendelet alapján titkosnak minősített dokumentumokhoz csak a tagállam előzetes jóváhagyásával biztosíthatnak hozzáférést.
  A tagállamokból származó más dokumentumokhoz is csak az érintett tagállam értesítését követően biztosítható hozzáférés.
  Az ombudsman a dokumentumok tartalmát a 4. cikknek megfelelően a fenti két eset egyikében sem hozhatja nyilvánosságra.
  A közösségi intézmények és szervek tisztviselői és alkalmazottai az ombudsman felhívására kötelesek tanúvallomást tenni; az említettek a személyzeti szabályzat vonatkozó szabályaihoz, különösen a hivatali titoktartási kötelezettségükhöz továbbra is kötve vannak.” |
| --- | --- |

4.

A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A közösségi intézmények és szervek kötelesek az ombudsman rendelkezésére bocsátani minden általa kért információt, továbbá biztosítani számára a vonatkozó iratokhoz történő hozzáférést. A minősített információkhoz vagy dokumentumokhoz – különösen az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének hatálya alá tartozó minősített dokumentumokhoz – való hozzáférés feltétele az érintett közösségi intézménynél vagy szervnél hatályban lévő biztonsági szabályok betartása.

A minősített információkat vagy dokumentumokat az előző albekezdésben említett módon átadó intézményeknek és szerveknek e minősítésről tájékoztatniuk kell az ombudsmant.

Az első albekezdésben meghatározott szabályok végrehajtása érdekében az ombudsmannak előre meg kell állapodnia az érintett intézményekkel és szervekkel a minősített információk vagy dokumentumok és a szakmai titoktartás hatálya alá tartozó egyéb információk kezelésének feltételeiről.

Az érintett intézmények és szervek a tagállamokból származó, törvény vagy rendelet alapján titkosnak minősített dokumentumokhoz csak a tagállam előzetes jóváhagyásával biztosíthatnak hozzáférést.

A tagállamokból származó más dokumentumokhoz is csak az érintett tagállam értesítését követően biztosítható hozzáférés.

Az ombudsman a dokumentumok tartalmát a 4. cikknek megfelelően a fenti két eset egyikében sem hozhatja nyilvánosságra.

A közösségi intézmények és szervek tisztviselői és alkalmazottai az ombudsman felhívására kötelesek tanúvallomást tenni; az említettek a személyzeti szabályzat vonatkozó szabályaihoz, különösen a hivatali titoktartási kötelezettségükhöz továbbra is kötve vannak.”

| 5. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „4. cikk

  (1)   Az ombudsman és munkatársai – akikre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 287. cikkét és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 194. cikkét alkalmazni kell – a vizsgálataik során megszerzett információkat vagy dokumentumokat nem tehetik közzé. A (2) bekezdés sérelme nélkül, különösen nem tehetnek közzé semmilyen minősített információt vagy az ombudsmannak átadott – különösen az 1049/2001/EK rendelet 9. cikke értelmében minősített dokumentumnak minősülő – dokumentumot, a személyes adatok védelmével kapcsolatos közösségi jogszabályok hatálya alá tartozó dokumentumot, valamint semmilyen információt, amely a panaszt benyújtó vagy az ügyben szereplő más személynek kárt okozhatna.
  (2)   Ha az ombudsman vizsgálata során olyan tényekről szerez tudomást, amelyek megítélése szerint felvetik a büntetőjogi érintettséget, erről haladéktalanul értesíti az illetékes nemzeti hatóságokat a tagállamoknak az Európai Közösségek melletti állandó képviseletén keresztül, és értesíti a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó, illetékes közösségi intézményt, szervet vagy szolgálatot amennyiben az ügy annak hatáskörébe tartozik; adott esetben az ombudsman értesíti azt a közösségi intézményt vagy szervet is, amelyhez az érintett tisztviselő vagy alkalmazott tartozik, és amely alkalmazhatja az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 18. cikkének második bekezdését. Az ombudsman olyan tényekről is tájékoztathatja az érintett közösségi intézményt vagy szervet, amelyek valamely tisztviselőjének vagy alkalmazottjának a magatartását fegyelmi szempontból kérdőjelezik meg.” |
| --- | --- |

5.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   Az ombudsman és munkatársai – akikre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 287. cikkét és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 194. cikkét alkalmazni kell – a vizsgálataik során megszerzett információkat vagy dokumentumokat nem tehetik közzé. A (2) bekezdés sérelme nélkül, különösen nem tehetnek közzé semmilyen minősített információt vagy az ombudsmannak átadott – különösen az 1049/2001/EK rendelet 9. cikke értelmében minősített dokumentumnak minősülő – dokumentumot, a személyes adatok védelmével kapcsolatos közösségi jogszabályok hatálya alá tartozó dokumentumot, valamint semmilyen információt, amely a panaszt benyújtó vagy az ügyben szereplő más személynek kárt okozhatna.

(2)   Ha az ombudsman vizsgálata során olyan tényekről szerez tudomást, amelyek megítélése szerint felvetik a büntetőjogi érintettséget, erről haladéktalanul értesíti az illetékes nemzeti hatóságokat a tagállamoknak az Európai Közösségek melletti állandó képviseletén keresztül, és értesíti a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó, illetékes közösségi intézményt, szervet vagy szolgálatot amennyiben az ügy annak hatáskörébe tartozik; adott esetben az ombudsman értesíti azt a közösségi intézményt vagy szervet is, amelyhez az érintett tisztviselő vagy alkalmazott tartozik, és amely alkalmazhatja az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 18. cikkének második bekezdését. Az ombudsman olyan tényekről is tájékoztathatja az érintett közösségi intézményt vagy szervet, amelyek valamely tisztviselőjének vagy alkalmazottjának a magatartását fegyelmi szempontból kérdőjelezik meg.”

| 6. | A következő 4a. cikk kerül beillesztésre:

  „4a. cikk

  Az ombudsman és munkatársai a 4. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket az 1049/2001/EK rendeletben foglalt feltételeknek és korlátozásoknak megfelelően kezelik.” |
| --- | --- |

6.

A következő 4a. cikk kerül beillesztésre:

„4a. cikk

Az ombudsman és munkatársai a 4. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket az 1049/2001/EK rendeletben foglalt feltételeknek és korlátozásoknak megfelelően kezelik.”

| 7. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk

  (1)   Az ombudsman – amennyiben ezzel eljárása eredményességét fokozhatja, és a panaszosok jogainak és érdekeinek megfelelőbb védelmét elősegítheti – együttműködhet egyes tagállamok azonos típusú szerveivel, ha tiszteletben tartja az alkalmazandó nemzeti jog rendelkezéseit. Az ombudsman ezen az úton nem kérhet betekintést olyan dokumentumokba, melyekhez a 3. cikk alapján nem férhet hozzá.
  (2)   Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 195. cikkében és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 107d. cikkében foglalt feladatkörén belül és más intézmények és szervek tevékenységének megkettőzése nélkül az ombudsman ugyanezen feltételek mellett együttműködhet a tagállamoknak az alapvető jogok előmozdításáért és védelméért felelős intézményeivel és szerveivel.” |
| --- | --- |

7.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   Az ombudsman – amennyiben ezzel eljárása eredményességét fokozhatja, és a panaszosok jogainak és érdekeinek megfelelőbb védelmét elősegítheti – együttműködhet egyes tagállamok azonos típusú szerveivel, ha tiszteletben tartja az alkalmazandó nemzeti jog rendelkezéseit. Az ombudsman ezen az úton nem kérhet betekintést olyan dokumentumokba, melyekhez a 3. cikk alapján nem férhet hozzá.

(2)   Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 195. cikkében és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 107d. cikkében foglalt feladatkörén belül és más intézmények és szervek tevékenységének megkettőzése nélkül az ombudsman ugyanezen feltételek mellett együttműködhet a tagállamoknak az alapvető jogok előmozdításáért és védelméért felelős intézményeivel és szerveivel.”

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése után tizennégy nappal lép hatályba.

Kelt Strasbourgban,

az Európai Parlament részéről

az elnök

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

1

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

2

(3)  A Tanács 2008. június 12-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

4

---

2008. június 19., csütörtök

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/177 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/177

---

2008. június 19., csütörtökA veszélyes áruk szárazföldi szállítása ***II

P6_TA(2008)0302

Az Európai Parlament 2008. június 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (6920/3/2008 – C6-0160/2008 – 2006/0278(COD))

2009/C 286 E/51

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (1) (6920/3/2008 – C6-0160/2008),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0852) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0227/2008),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 117. E, 2008.5.14., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2007.9.5., P6_TA(2007)0370.

---

| 27.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 286/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 286/178

---

2008. június 19., csütörtökA közúti infrastruktúra biztonsága ***I

P6_TA(2008)0303

Az Európai Parlament 2008. június 19-i jogalkotási állásfoglalása a közúti infrastruktúra biztonságkezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD))

2009/C 286 E/52

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0569),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkének (1) bekezdésére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0331/2006),

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A6-0050/2008),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2008. június 19., csütörtökP6_TC1-COD(2006)0182

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2008. június 19-én került elfogadásra a közúti infrastruktúra biztonságkezeléséről szóló 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogszabállyal, 2008/96/EK rendelet)

---