# Euroopa Liidu C 273/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.273.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 273 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide13. november 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.273.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 273

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide13. november 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 273/01 | Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanne — 2008. eelarveaasta — Konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja konsolideeritud eelarve täitmise aruanne | 1 |
| 2009/C 273/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule | 122 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 273/01

Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanne — 2008. eelarveaasta — Konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

1

2009/C 273/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule

122

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 13.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 273/1

---

EUROOPA ÜHENDUSTE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2008. EELARVEAASTA

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANNE JA KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE

(2009/C 273/01)

SISUKORD

Konsolideeritud raamatupidamisaruandele lisatud deklaratsioon

Eli eelarve täitmine ja selle kohta raamatupidamisarvestuse pidamine

| I OSA – | Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

I OSA –

| A. | Bilanss |
| --- | --- |

A.

Bilanss

| B. | Tulude ja Kulude Aruanne |
| --- | --- |

B.

Tulude ja Kulude Aruanne

| C. | Rahavoogude Aruanne |
| --- | --- |

C.

Rahavoogude Aruanne

| D. | Netovara Muutuste Aruanne |
| --- | --- |

D.

Netovara Muutuste Aruanne

| E. | Raamatupidamisaruande Lisad |
| --- | --- |

E.

Raamatupidamisaruande Lisad

| II OSA – | Euroopa ühenduste konsolideeritud eelarve täitmise aruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

II OSA –

| A JAGU – | Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne |
| --- | --- |

A JAGU –

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

| B JAGU – | Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad |
| --- | --- |

B JAGU –

Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa ühenduste 2008. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teiste institutsioonide ja Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 129 lõikes 2 osutatud asutuste esitatud teabe alusel. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse VII jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, eeskirjade ja meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa ühenduste varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa ühenduste finantsolukorra kõigist olulistest tahkudest tõese ja erapooletu ülevaate.

Philippe TAVERNE

Euroopa Komisjoni peaarvepidaja

ELi EELARVE TÄITMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   IGA-AASTASE EELARVE KOOSTAMINE

ELi eelarvest rahastatakse erinevaid poliitikavaldkondi ja programme kogu Euroopa Liidus. Komisjon viib kooskõlas liikmesriikide poolt seatud prioriteetidega igas valdkonnas läbi spetsiaalseid programme, tegevust ja projekte. Need võivad ulatuda alates haridusprojektidest, millega toetatakse õpilaste ja õpetajate liikumist, kuni projektideni, millega toetatakse ELi töötajatele parema töökeskkonna loomist ja välispiiride kontrolli tõhusust.

Ligi 94 % ELi eelarvest läheb selliste ELi poliitikavaldkondade ja tegevusalade rahastamiseks, milles on kõigi liimesriikide vahel kokku lepitud. Otsene seos iga-aastase eelarve ja ELi poliitikavaldkondade vahel on tagatud tegevuspõhise eelarvestamise abil. 2004. aastal kasutusele võetud tegevuspõhine eelarve liigendus võimaldab selgelt eristada Euroopa Liidu poliitikavaldkondi ja neist igaühele eraldatud vahendite kogusummat.

31 poliitikavaldkonda on omakorda jaotatud ligikaudu 200 tegevusalaks, millest üle 110 sisaldavad tegevusassigneeringute ridu ning mida seepärast eelarve liigenduses kajastatakse eelarve peatükkidena. Valdav osa poliitikavaldkondadest on tegevuslikud, sest nende alla kuuluvate tegevusalade põhieesmärk on tuua kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Muud poliitikavaldkonnad, nagu „Koordineerimine ja õigusnõustamine” ja „Eelarve”, on horisontaalsed ja tagavad komisjoni nõuetekohase toimimise. Tegevusalade struktuur moodustab ühise kontseptuaalse raamistiku prioriteetide seadmiseks, planeerimiseks, eelarvestamiseks, järelevalveks ja aruandluseks ning selle peamine eesmärk on edendada vahendite tõhusat, mõjusat ja kokkuhoidlikku kasutamist.

Eelarveprojekti vastuvõtmise sisemenetlus algab sellega, et komisjon koostab eelarveprojekti, mis seejärel saadetakse nõukogule, kes võib selles teha muudatusi, kui seda peetakse vajalikuks. Edasi saadetakse ajakohastatud eelarve Euroopa Parlamendile, kes võib sellesse muudatusettepanekuid teha või olemasoleva projekti heaks kiita või tagasi lükata. Kõikides muudatustes ja ajakohastustes kokkuleppimise järel (mis võib vajaduse korral hõlmata ka täiesti uue projekti esitamist komisjoni poolt) võtab parlament detsembri keskel eelarve vastu. Parlamendi president kuulutab eelarve vastuvõetuks ja seejärel võib asuda seda täitma.

2.   KUIDAS TOIMUB EÜ RAHASTAMINE?

Kaks peamist EÜ rahastamise allikat on omavahendid ja mitmesugused tulud.

2.1.   Tulu omavahenditest ja nõuded

Tulu omavahenditest koguneb ELile eelarve rahastamiseks automaatselt, ilma et selleks oleks vaja täiendavat riiklike ametiasutuste otsust (2008. aastal 92 % kogutulust). Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud. Omavahendite kogusumma ei tohi ületada 1,24 % ELi kogurahvatulust. Omavahendid võib jagada järgmistesse kategooriatesse:

| (1) | Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest, põllumajandusmaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse ja põllumajandusmakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 15 % omavahenditest saadavast kogutulust. |
| --- | --- |

(1)

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest, põllumajandusmaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse ja põllumajandusmakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 15 % omavahenditest saadavast kogutulust.

| (2) | Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ühenduse eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 15 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

(2)

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ühenduse eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 15 % omavahenditest saadavast tulust.

| (3) | Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ühenduse eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 70 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

(3)

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ühenduse eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 70 % omavahenditest saadavast tulust.

Kõnealuste summade tasumise kohta peetakse eraldi raamatupidamisarvestust, mis hõlmab traditsioonilisi omavahendeid, mille liikmesriigid on määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punkti b kohaselt kindlaks määranud, kuid mida ei ole ühendustele kättesaadavaks tehtud, sest neid ei ole veel sisse nõutud, neile ei ole veel antud tagatist või need on vaidlustatud. Iga liikmesriik saadab komisjonile kõnealuse raamatupidamisarvestuse kohta kvartaliaruande, milles on iga vahendi liigi kohta esitatud järgmised andmed:

| — | eelneva kvartali võlgnevuse saldo; |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali võlgnevuse saldo;

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad; |
| --- | --- |

—

mahakantud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Eraldi raamatupidamisarvestusse kantud traditsiooniliste omavahendite sissenõudmisel peavad need olema tehtud komisjonile kättesaadavaks hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude sissenõudmise kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

Eraldi raamatupidamisarvestuses kajastatud nõuete suhtes tuleb kohaldada allahindlust, et kajastada olukordi, mil tegelik sissenõudmine on ebatõenäoline. Kõnealune allahindlus põhineb liikmesriikide endi hinnangutel kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 4 punktiga b, mille kohaselt „liikmesriigid edastavad koos konkreetse aasta viimase kvartaliaruandega hinnangu kõnealuse aasta 31. detsembril eraldi raamatupidamisarvestuses olevate nende maksude [nõuete] kogusummast, mille sissenõudmine on muutunud ebatõenäoliseks.”

Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on bilansi aktiva poolel punktist „Nõuded liikmesriikidele” maha arvatud allahindlus. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud. Isegi juhul, kui sissenõudmine näib väga ebatõenäoline, kui mitte võimatu, ei tähenda see veel tingimata, et kõnealused summad oleksid ühenduste eelarve jaoks traditsiooniliste omavahenditena kadunud. Seda seetõttu, et sissenõudmata nõuded lähevad kaduma vaid juhul, kui liikmesriik on ammendanud kõik võimalused, mille kasutamist temalt nõutakse sissenõudmise kindlustamiseks. Kui liikmesriik ei ole seda teinud, jääb ta rahaliselt vastutavaks ja temalt nõutakse summa maksmist ühenduse eelarvesse määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt.

2.2.   Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud, mis tulenevad Euroopa ühenduste tegevusest, moodustavad umbes 8 % kogutulust. Nende hulka kuuluvad näiteks konkurentsitrahvid ja sissenõudekorraldused era- ja avaliku sektori võlgnikele seoses ühenduse projektide haldamisega (nagu eespool toodud näites kirjeldatud). Sellesse kategooriasse kuuluvad ka trahvid, mille Euroopa Kohus on määranud liikmesriikidele, kes ei täida teatavat kohtuotsust. Komisjon haldab igal aastal sadu tuhandeid projekte ja peab aastas koostama umbes 12 000 sissenõudekorraldust. Kõigi tähtajaks tasumata võlgnevuste pealt arvestatakse viivist. Kui kolmandad isikud (välja arvatud liikmesriigid) jätavad oma võlad ühendustele tasumata, on komisjoni (ja nõukogu) otsused, millega nähakse ette maksekohustus, otseselt jõustatavad vastavalt selle riigi territooriumi tsiviilkohtumenetluse normidele, kus jõustamine aset leiab. Oma kohustusi mittetäitvate võlgnike suhtes rakendatakse võlgade sissenõudmise menetlust, mille algatab õigustalitus, kasutades väliste õigusbüroode abi.

3.   KUIDAS TOIMUB ÜHENDUSE EELARVE HALDAMINE JA EELARVEST VÄLJAMAKSETE TEGEMINE?

3.1.   Peamised põhitegevuskulud

Euroopa ühenduste põhitegevuskulud katavad finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja mis meetodil eelarvet täidetakse. Finantsmääruse kohaselt täidab komisjon üldeelarvet järgmiste meetodite kohaselt:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused.

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ühenduse või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele ühenduse ametitele.

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

Detsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib teatavad eelarve täitmise ülesanded kolmandatele riikidele.

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise meetodi korral delegeeritakse eelarve täitmise ülesanded liikmesriikidele. Enamiku kulude (82 miljardit eurot; 2007. aastal 90 miljardit eurot) puhul rakendatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad näiteks sellised valdkonnad nagu põllumajanduskulud ja struktuurimeetmed.

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle meetodi korral usaldab komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile.

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

3.2.   Finantsjuhtimises osalejad

Komisjoni volinike kolleegiumil lasub kollektiivne poliitiline vastutus, kuid praktikas ei kasuta ta talle pandud eelarve täitmise volitusi ise, vaid delegeerib need ülesanded igal aastal konkreetsetele avalikele teenistujatele, kes on tema ees aruandekohustuslikud ja kelle suhtes kohaldatakse finantsmäärust ja personalieeskirju. Asjaomaseid töötajaid, kelleks üldiselt on peadirektorid ja talituste juhid, nimetatakse volitatud eelarvevahendite käsutajateks. Nemad omakorda võivad eelarve täitmise ülesandeid delegeerida edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatele.

volinike kolleegiumil

Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast; muu hulgas annavad nad oma allkirja juriidilistele kohustustele, jälgivad täitmist, teevad makseid ja vajadusel isegi nõuavad vahendeid sisse. Eelarvevahendite käsutajad peavad ka korraldama hindamiste läbiviimise, et analüüsida oma ettepanekute elujõulisust (eelhindamine) ja mõõta juba käimasolevate programmide edukust ja kulutasuvust (vahe- ja lõpphindamine). Nimetatud hindamiste tulemusi kasutatakse otsustusprotsessi parandamiseks ning ühenduse sekkumismeetmete läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja kulutasuvuse suurendamiseks.

Eelarvevahendite käsutajad

Usaldusväärne finantsjuhtimine ja nõuetekohane aruandlus tagatakse igas peadirektoraadis juhtkonna poolt teostatava kontrolli (mida teostavad eelarvevahendite käsutajad) ja siseauditi lahushoidmisega, (rahvusvahelistest COSO standarditest lähtuvatele) selgetele sisekontrollistandarditele vastavuse kontrolliga, eel- ja järelkontrolliga, riskianalüüsil põhineva sõltumatu siseauditiga ning korrapäraste tegevusaruannete esitamisega asjaomasele volinikule.

Peaarvepidaja teeb makseid ja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud sissenõudekorraldusi ning vastutab rahaliste vahendite haldamise eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide kinnitamise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning institutsiooni raamatupidamise aastaaruande koostamise ja selle konsolideerimise eest teiste konsolideeritud üksuste aruannetega. Lisaks sellele peab peaarvepidaja raamatupidamise aastaaruande allkirjastama, deklareerides, et see annab finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

Peaarvepidaja

Siseaudiitor, kes rangelt võttes finantsjuhtimises ei osale, nimetatakse institutsiooni või asutuse poolt selleks, et ta kontrolliks eelarve täitmise süsteemide ja menetluste nõuetekohast täitmist ning nõustaks institutsiooni riskijuhtimise küsimustes. Siseaudiitor koostab sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta ning annab soovitusi töökorra parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks.

Siseaudiitor

3.3.   Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks

Eelarve vastuvõtmise järel teeb eelarve peadirektoraat vahendid komisjoni raamatupidamissüsteemi kaudu kättesaadavaks komisjoni osakondadele ning institutsioonidele ja teistele asutustele vastavalt nende vastutusalasse kuuluvatele poliitikavaldkondadele. See toimub süsteemi raames, mida nimetatakse tegevuspõhiseks eelarvestamiseks. Näiteks vastutuse keskkonnaga seonduvate eelarveridade haldamise eest delegeerib komisjon keskkonna peadirektoraadi juhile ehk peadirektorile (kellest kõnealusel juhul saab asjaomaste eelarveridade volitatud eelarvevahendajate käsutaja).

Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust aastaeelarvest rahastada. Asjaomasel eelarvereal peab olema ka piisavalt vahendeid kulude katmiseks. Kui need tingimused on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil.

Pärast seda, kui projekti eest vastutav isik (ehk kulukohustuse algataja) on eelarvelise kulukohustuse võtmise algatanud, peab sellele järgnema ettenähtud finantsmenetlus, mis jäädvustatakse paberkandjal ja elektrooniliselt ning millesse on kaasatud vähemalt kaks inimest (nn „nelja silma” põhimõte) – algataja ja kontrollija. Kehtestatud finantsmenetlustega on poolt ette nähtud finants- ja tegevuslikud kontrollid, mis tuleb teostada enne, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kulukohustused heaks kiidab.

Ühenduse eelarvest ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui komisjon või mõni teine EÜ asutus ja võimalik ühenduse vahendite saaja on eelnevalt võtnud juriidilise kohustuse. Otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise korral võetakse selline juriidiline kohustus kas töövõtjaga sõlmitud lepingu või abisaajaga sõlmitud toetuslepingu vormis.

Eelarvelise kulukohustuse heakskiitmise järel registreeritakse see eelarve raamatupidamissüsteemis, millest lähtuvalt kasutatakse assigneeringuid. See aga ei mõjuta üldist raamatupidamisarvestust (ehk pearaamatut), kuna kulusid ei ole veel kantud. See on tingitud asjaolust, et Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteem koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| (a) | eelarve raamatupidamisarvestus, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest ning |
| --- | --- |

(a)

eelarve raamatupidamisarvestus, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest ning

| (b) | üldine raamatupidamisarvestus, mida kasutatakse bilansi ning tulude ja kulude aruande koostamiseks. |
| --- | --- |

(b)

üldine raamatupidamisarvestus, mida kasutatakse bilansi ning tulude ja kulude aruande koostamiseks.

Eelarve raamatupidamisarvestus annab ülevaate umbes 1 150 eelarvereal igapäevaselt võetud kulukohustustest ja tehtud maksetest. Eelarve raamatupidamisarvestus tugineb modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse põhimõttele, mille kohaselt kulu- või tuluartikkel kirjendatakse raamatupidamisarvestuses alles siis, kui asjaomase summa suhtes võetakse kulukohustus, kui see makstakse välja või laekub. Sellist liiki raamatupidamisarvestus on tüüpiline avaliku sektori puhul, mis on ajalooliselt kaldunud pöörama põhitähelepanu eelarvele ja selle täitmisele. Komisjon avaldab üksikasjalikud andmed eelarve täitmise (väljamaksete tegemise) jooksva seisu kohta igakuiselt Europa veebisaidil. Andmed on esitatud finantsraamistiku rubriikide ja poliitikavaldkondade lõikes.

Üldises raamatupidamisarvestuses (ehk pearaamatus) kasutatakse kahekordse kirjendamise raamatupidamismeetodit, et näidata kogu eelarveaasta jooksul kantud kulusid ja laekunud tulusid (ja seega eelarveaasta tulemit) ning teha kindlaks EÜ finantsseisund bilansi vormis, milles kajastatakse varasid ja kohustusi asjaomase aasta 31. detsembri seisuga.

3.4.   Makse tegemine

3.4.1.   Üldeeskirjad

Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui asjaomase tehinguga tegelev eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud. Makse tegemisel tuleb järgida kohustuslikku tööprotsessi kulgu, mis sarnaneb eelarvelise kulukohustuse puhul kohaldatavaga. Makse tehakse raamatupidamissüsteemis ning see jäädvustatakse nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt. Menetluse algatab makse algataja ja lõpuks kiidab selle heaks edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Makse heakskiitmisel ajakohastatakse nii eelarve kui ka üldist raamatupidamisarvestust automaatselt.

Makse raamatupidamissüsteemis heakskiitmise järel on järgmine samm ülekande tegemine abisaaja kontole. Näiteks komisjon teeb peaaegu kõik maksed eelarve peadirektoraadi sularahahalduse osakonna kaudu pangaülekannetena. Komisjonil on pangakontod liikmesriikide riigikassades, keskpankades ja kommertspankades.

Komisjon teeb aastas üle ühe miljoni makse. Komisjon osaleb SWIFTis (Ülemaailmne Pankadevahelise Finantstelekommunikatsiooni Ühing). Iga päev tehakse vähemalt üks maksete seeria, mis algatatakse eelarve peadirektoraadi sularahahalduse osakonna kontrolli all ja millega heakskiidetud maksekorraldused saadetakse automaatselt komisjoni pankadele, et nad teeksid maksed ettenähtud abisaajatele.

3.4.2.   Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks need on antud, vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna abikõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse Euroopa ühendustele tagastama. Seega väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud lepinguga ettenähtud kohustused. Seepärast kirjendatakse see esimese väljamakse tegemisel bilansis varana. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) abikõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega. Kui ühendused on pärast kulutaotluse (vt allpool) abikõlblikkuse analüüsimist eelmaksete summa osaliselt või tervikuna heaks kiitnud, arvatakse heakskiidetud abikõlblikele kuludele vastav summa bilansist välja ja kajastatakse see tulude ja kulude aruandes kuluna. Sellega võidakse eelmaksete summa tasaarvestada kas tervenisti või osaliselt.

Eelmakseid hinnatakse vastavalt arvestuslikule kaetavale väärtusele, võttes arvesse, kas eelmaksetel on tagatis. Eelmaksed, mida ilmselt ei maksta tagasi, kajastatakse tulude ja kulude aruandes kuluna ja bilansis eelmaksete bilansilise jääkväärtuse vähenemisena. Üldiselt teenitakse intressi kõigilt väljamakstud eelmaksetelt (märkimist väärivateks eranditeks on liikmesriikidele ja ühinemiseelse abina makstud summad). See intress kuulub kas Euroopa ühendustele või kolmandale isikule olenevalt sellest, kumma eelmaksete liigiga on tegu. Nende kahe liigi erinevus seisneb selles, et Euroopa ühenduste eelmaksetelt teenitud intress jääb ühenduste omandiks ja tuleb ühendustele tagastada, kuid kolmandate isikute eelmaksetelt teenitud intressid on abisaaja omand.

3.4.3.   Kulutaotlused ja kulude abikõlblikkus

Pärast ettemakse ehk eelmakse tegemist saab asjaomane EÜ asutus kulutaotluse, milles esitatakse põhjendused selle kohta, kuidas abisaaja asjaomast eelmakse summat lepingu kohaselt kasutas. Kulutaotluste esitamise sagedus aasta jooksul sõltub rahastatava meetme liigist ja lepingu tingimustest ning mitte kõiki kulutaotlusi ei esitata eelarveaasta lõpul.

Esitatud kuluaruanded kirjendatakse raamatupidamissüsteemis kohe lühiajalise kreditoorse võlgnevusena koos märgetega „Võlad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist” ja „1. etapi arve”. Selles etapis kulu veel ei kirjendata. Kulu kirjendatakse üldises raamatupidamisarvestuses alles pärast selle aluseks oleva sündmuse toimumist, see tähendab pärast kulutaotluse kinnitamist. Laekunud arve maksetähtaega hakatakse arvestama alates saabunud ja kinnitatud maksetaotluse registreerimise kuupäevast. Pärast taotluse kehtivuse kontrollimist tehakse raamatupidamiskanne, millega abikõlblikud summad kantakse kuluna tulude ja kulude aruandesse („2. etapi arve”). Seejärel vähendatakse kinnitatud summa võrra ka tasaarvestamata eelmaksete ja kreediti saldosid. Eelarve raamatupidamisarvestusele see mõju ei avalda, sest algne makse on selles juba kirjendatud.

3.4.4.   Järgnevate summade maksmine

Kui kulutaotlusega taotletakse algsest maksest suurema makse tegemist ja see kulutaotlus kinnitatakse või kui lepingu kohaselt on nõutav teise makse või lõppmakse tegemine, algatatakse uus maksenõue samade eeskirjade kohaselt. Enne makse tegemist peab sellele lõpliku heakskiidu andma edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Abikõlblikkuse kriteeriumid on määratletud põhimääruses, pakkumiskutses, mõnes muus toetusesaajatele suunatud teabedokumendis ja/või toetuslepingu tingimustes. Pärast analüüsi kantakse abikõlblikud kulud kuludesse ja teavitatakse abisaajat võimalikest mitteabikõlblikest summadest. Summad, mis on kirjendatud kui „võlad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist”, kujutavad endast seega saadud kulutaotlusi, mille abikõlblikkus on veel kontrollimata ja mille puhul ei ole seetõttu veel toimunud sündmust, mis oleks aluseks kulude tekkimisele.

3.4.5.   Eelarveaasta lõpu raamatupidamismenetlus (saldode ülekandmine järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestamata eelmaksete summade väärtus eelarveaasta lõpu seisuga leitakse, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagasimakstud summad, tasaarvestatud abikõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad abikõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise menetluses võetakse arvesse eelarveaasta lõpu seisuga veel laekumata kulutaotlusi. Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on ühenduse vahenditest abi saajate kantud abikõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole EÜ-le veel aruandeid esitanud. Nimetatud summade võimalikult täpseks hindamiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, mis olenevad tegevuse liigist ja saadaolevast teabest. Pärast kõnealuste ülekandmiskirjete tegemist kirjendatakse prognoositud abikõlblikud summad kumuleerunud kuludena, prognoositud mitteabikõlblikud summad jäävad aga lahtiseks kontodel „Võlad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist”. Et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, on need summad esitatud lühiajaliste kohustuste all.

3.5.   Alusetult makstud summade tagasinõudmine

Eelarvest kantavate kulude abikõlblikkust kontrollivad tõendavate dokumentide alusel asjaomased EÜ talitused või kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis liikmesriikide ametiasutused. Tõendavad dokumendid on sätestatud kohaldatavates eeskirjades või iga toetuse tingimustes. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise eesmärgil kontrollitakse lõppmakse taotluste puhul tõendavaid dokumente üldiselt põhjalikumalt kui vahemakse taotluste puhul ning seetõttu võidakse sealjuures avastada vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmakse korrigeerimisega. Lisaks sellele on EÜ-l ja/või liikmesriigil õigus kontrollida tõendavate dokumentide õigsust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme rakendamise ajal ja/või (järelkontrolli puhul) hiljem. Rakendusperioodi ajal leitud vigu võib parandada järgnevate maksetaotluste korrigeerimise teel. Järelkontrolli käigus leitud vigade puhul esitatakse sissenõudekorraldus. Täiendava teabe saamiseks selle valdkonna kohta vt ka lisa 6.

6

4.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

4.1.   Raamatupidamise aastaaruanne

Peaarvepidaja ülesanne on koostada raamatupidamise aastaaruanne ja tagada, et see annab ELi finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate. Raamatupidamise aastaaruanne koosneb raamatupidamisaruandest ja eelarve täitmise aruandest. Komisjon võtab selle vastu ja esitab selle seejärel auditeerimiseks kontrollikojale ning lõpuks eelarve täitmise heakskiitmiseks nõukogule ja parlamendile.

4.2.   Iga-aastased tegevusaruanded

Igalt eelarvevahendite käsutajalt nõutakse iga-aastase tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetatud aruandes annab ta aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

5.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISE HEAKSKIITMINE

5.1.   Audit

ELi raamatupidamise aastaaruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande. Kontrollikoja põhiülesanne on teostada Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande sõltumatut välisauditit. Oma tegevuse osana koostab kontrollikoda järgmised dokumendid:

| (1) | aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; |
| --- | --- |

(1)

aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

| (2) | kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamisaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamisaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; |
| --- | --- |

(2)

kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) raamatupidamisaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamisaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust;

| (3) | eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete haldusvaldkondade auditite käigus tehtud tähelepanekud. |
| --- | --- |

(3)

eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete haldusvaldkondade auditite käigus tehtud tähelepanekud.

Kontrollikojal on auditeerimise käigus juurdepääsuõigus kõigile vajalikele dokumentidele. Kontrollikoda auditeerib kõiki EÜ tegevusvaldkondasid, kuni üksikute tehingute ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse uurimiseni välja. Kontrollikoda auditeerib ka raamatupidamise aastaaruannet ennast, kontrollides lisaks raamatupidamisaruande üldisele esitusviisile vajaduse korral ka erinevate üksuste bilansse ning tulude ja kulude aruandeid. Seetõttu saab kontrollikoda anda oma arvamuse mitte üksnes esitatud andmete, vaid ka kohaldatava süsteemi ja kontrollide kohta.

5.2.   Eelarve täitmise heakskiitmine

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmine. Euroopa Parlament on eelarve täitmise heakskiitmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast raamatupidamise aastaaruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit eelarve täitmisele komisjoni ja teiste, ühenduste eelarvet täitvate EÜ asutuste poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb raamatupidamise aastaaruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

Eelarve täitmise heakskiitmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni vastutusest asjaomase eelarve haldamisel ning mis tähistab asjaomase eelarve käsitlemise lõppu. Eelarve täitmise heakskiitmise menetlus võib viia üheni järgmisest kolmest tulemusest: heakskiidu andmine, selle edasilükkamine või heakskiidu andmisest keeldumine. Eelarve täitmise heakskiitmisel võib parlament teha tähelepanekuid, mida ta peab oluliseks; sealjuures soovitab parlament sageli meetmeid, mida komisjon peaks neis küsimustes võtma. Komisjon esitab võetud meetmed järelmeetmete aruandes ja tegevuskavas, mille ta saadab nii parlamendile kui ka nõukogule.

I OSA

EUROOPA ÜHENDUSTE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANNE JA SELLE LISAD

SISUKORD

| A. | Bilanss |
| --- | --- |

A.

Bilanss

| B. | Tulude ja kulude aruanne |
| --- | --- |

B.

Tulude ja kulude aruanne

| C. | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

C.

Rahavoogude aruanne

| D. | Netovara muutuste aruanne |
| --- | --- |

D.

Netovara muutuste aruanne

| E. | Raamatupidamisaruande lisad |
| --- | --- |

E.

Raamatupidamisaruande lisad

| 1. | Peamised arvestuspõhimõtted |
| --- | --- |

1.

Peamised arvestuspõhimõtted

| 2. | Bilansi lisad |
| --- | --- |

2.

Bilansi lisad

| 3. | Tulude ja kulude aruande lisad |
| --- | --- |

3.

Tulude ja kulude aruande lisad

| 4. | Rahavoogude aruande lisad |
| --- | --- |

4.

Rahavoogude aruande lisad

| 5. | Bilansiväliste kirjete aruanne |
| --- | --- |

5.

Bilansiväliste kirjete aruanne

| 6. | Alusetult makstud summade sissenõudmine |
| --- | --- |

6.

Alusetult makstud summade sissenõudmine

| 7. | Finantsriskide juhtimine |
| --- | --- |

7.

Finantsriskide juhtimine

| 8. | Seotud osapooli käsitlevad andmed |
| --- | --- |

8.

Seotud osapooli käsitlevad andmed

| 9. | Bilansipäevajärgsed sündmused |
| --- | --- |

9.

Bilansipäevajärgsed sündmused

| 10. | Konsolideeritud üksused |
| --- | --- |

10.

Konsolideeritud üksused

| 11. | Konsolideerimata üksused |
| --- | --- |

11.

Konsolideerimata üksused

A.   BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| PÕHIVARA |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 56 | 44 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 4 881 | 4 523 |
| Pikaajalised investeeringud | 2.3 | 2 078 | 1 973 |
| Laenud | 2.4 | 3 565 | 1 806 |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.5 | 29 023 | 14 015 |
| Pikaajalised nõuded | 2.6 | 45 | 127 |
| | | 39 648 | 22 488 |
| KÄIBEVARA |
| Varud | 2.7 | 85 | 88 |
| Lühiajalised investeeringud | 2.8 | 1 553 | 1 420 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.9 | 10 262 | 20 583 |
| Lühiajalised nõuded | 2.10 | 11 920 | 12 051 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| | | 47 544 | 52 898 |
| Aktiva kokku | | 87 192 | 75 386 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED |
| Töötajahüvitised | 2.12 | (37 556) | (33 480) |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajalised vahendid | 2.13 | (1 341) | (1 079) |
| Pikaajalised finantskohustused | 2.14 | (3 349) | (1 574) |
| Muud pikaajalised kohustused | 2.15 | (2 226) | (1 989) |
| | | (44 472) | (38 122) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajalised vahendid | 2.16 | (348) | (369) |
| Lühiajalised finantskohustused | 2.17 | (119) | (135) |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.18 | (89 677) | (95 380) |
| | | (90 144) | (95 884) |
| Passiva kokku | | (134 616) | (134 006) |
| Netovara | | (47 424) | (58 620) |
| Reservid | 2.19 | 3 115 | 2 806 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: | 2.20 | | |
| Töötajahüvitised
   (1) | | (37 556) | (33 480) |
| Muud summad
   (2) | | (12 983) | (27 946) |
| NETOVARA | | (47 424) | (58 620) |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2008

31.12.2007

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

2.1

2.1

56

44

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

4 881

4 523

Pikaajalised investeeringud

2.3

2.3

2 078

1 973

Laenud

2.4

2.4

3 565

1 806

Pikaajalised eelmaksed

2.5

2.5

29 023

14 015

Pikaajalised nõuded

2.6

2.6

45

127

39 648

39 648

22 488

22 488

KÄIBEVARA

Varud

2.7

2.7

85

88

Lühiajalised investeeringud

2.8

2.8

1 553

1 420

Lühiajalised eelmaksed

2.9

2.9

10 262

20 583

Lühiajalised nõuded

2.10

2.10

11 920

12 051

Raha ja raha ekvivalendid

2.11

2.11

23 724

18 756

47 544

47 544

52 898

52 898

Aktiva kokku

Aktiva kokku

87 192

87 192

75 386

75 386

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Töötajahüvitised

2.12

2.12

(37 556)

(33 480)

Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajalised vahendid

2.13

2.13

(1 341)

(1 079)

Pikaajalised finantskohustused

2.14

2.14

(3 349)

(1 574)

Muud pikaajalised kohustused

2.15

2.15

(2 226)

(1 989)

(44 472)

(44 472)

(38 122)

(38 122)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajalised vahendid

2.16

2.16

(348)

(369)

Lühiajalised finantskohustused

2.17

2.17

(119)

(135)

Kreditoorne võlgnevus

2.18

2.18

(89 677)

(95 380)

(90 144)

(90 144)

(95 884)

(95 884)

Passiva kokku

Passiva kokku

(134 616)

(134 616)

(134 006)

(134 006)

Netovara

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

Reservid

2.19

2.19

3 115

2 806

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad:

2.20

2.20

Töötajahüvitised
   (1)

Töötajahüvitised

1

(37 556)

(37 556)

(33 480)

(33 480)

Muud summad
   (2)

Muud summad

2

(12 983)

(12 983)

(27 946)

(27 946)

NETOVARA

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

B.   TULUDE JA KULUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2008 | 2007 |
| PÕHITEGEVUSTULUD |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 3.1 | 112 713 | 112 084 |
| Muud põhitegevustulud | 3.2 | 9 731 | 9 080 |
| | | 122 444 | 121 164 |
| PÕHITEGEVUSKULUD |
| Halduskulud | 3.3 | (7 720) | (7 120) |
| põhitegevuskulud | 3.4 | (97 214) | (104 682) |
| | | (104 934) | (111 802) |
| PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK | | 17 510 | 9 362 |
| Finantstulud | 3.5 | 698 | 674 |
| Finantskulud | 3.6 | (467) | (354) |
| Muudatused töötajahüvitiste kohustustes | 2.12 | (5 009) | (2 207) |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete netokahjumis | 3.7 | (46) | (13) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 12 686 | 7 462 |

miljonites eurodes

Lisa

2008

2007

PÕHITEGEVUSTULUD

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

3.1

3.1

112 713

112 084

Muud põhitegevustulud

3.2

3.2

9 731

9 080

122 444

122 444

121 164

121 164

PÕHITEGEVUSKULUD

Halduskulud

3.3

3.3

(7 720)

(7 120)

põhitegevuskulud

3.4

3.4

(97 214)

(104 682)

(104 934)

(104 934)

(111 802)

(111 802)

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK

17 510

17 510

9 362

9 362

Finantstulud

3.5

3.5

698

674

Finantskulud

3.6

3.6

(467)

(354)

Muudatused töötajahüvitiste kohustustes

2.12

2.12

(5 009)

(2 207)

Osa sidus- ja ühisettevõtete netokahjumis

3.7

3.7

(46)

(13)

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

12 686

12 686

7 462

7 462

C.   RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2008 | 2007 |
| Eelarveaasta tulem | | 12 686 | 7 462 |
| Rahavood põhitegevusest: | 4.2 | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | | 19 | 11 |
| Amortisatsioon (materiaalne põhivara) | | 302 | 329 |
| Investeeringute väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine) | | 3 | (3) |
| Antud laenude (suurenemine)/vähenemine | | (1 759) | 217 |
| Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (15 008) | 8 410 |
| Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine | | 82 | 201 |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | | 3 | 27 |
| Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | 10 321 | (12 528) |
| Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine | | 131 | (2 255) |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) | | 262 | 90 |
| Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 1 775 | (288) |
| Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 237 | (31) |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) | | (21) | (10) |
| Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (16) | 115 |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | | (5 703) | 1 300 |
| Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk | | (1 529) | (1 848) |
| Muud mitterahalised liikumised | | 37 | (15) |
| Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 4 076 | 1 280 |
| Rahavood investeerimistegevusest: | 4.3 | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | | (689) | (284) |
| Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (152) | (5) |
| Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (133) | 6 |
| NETORAHAVOOD | | 4 924 | 2 181 |
| RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE SUURENEMINE (NETO) (3) | | 4 924 | 2 181 |
| RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA ALGUSE SEISUGA (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |
| RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA (3) | 2.11 | 23 929 | 19 005 |

miljonites eurodes

Lisa

2008

2007

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

12 686

7 462

Rahavood põhitegevusest:

Rahavood põhitegevusest:

4.2

4.2

Amortisatsioon (finantsvara)

19

11

Amortisatsioon (materiaalne põhivara)

302

329

Investeeringute väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine)

3

(3)

Antud laenude (suurenemine)/vähenemine

(1 759)

217

Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(15 008)

8 410

Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

82

201

Varude (suurenemine)/vähenemine

3

27

Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

10 321

(12 528)

Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

131

(2 255)

Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine)

262

90

Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

1 775

(288)

Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

237

(31)

Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine)

(21)

(10)

Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(16)

115

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

(5 703)

1 300

Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk

(1 529)

(1 848)

Muud mitterahalised liikumised

37

(15)

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

4 076

1 280

Rahavood investeerimistegevusest:

Rahavood investeerimistegevusest:

4.3

4.3

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(689)

(284)

Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(152)

(5)

Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(133)

6

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

4 924

4 924

2 181

2 181

RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE SUURENEMINE (NETO) (3)

3

4 924

2 181

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA ALGUSE SEISUGA (3)

3

2.11

2.11

19 005

16 824

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA (3)

3

2.11

2.11

23 929

19 005

D.   NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Reservid (A) | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) | Netovara = (A) + (B) |
| Õiglase väärtuse reserv | Muud reservid | Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk) | Eelarveaasta tulem |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2006. AASTA SEISUGA | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | (135) | 135 | | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | 3 | | (26) | | (23) |
| Muud | | 60 | (53) | | 7 |
| 2006. eelarveaasta eraldatud tulem | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2006. aasta eelarve ülejääk | | | (1 848) | | (1 848) |
| Eelarveaasta tulem | | | | 7 462 | 7 462 |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2007. AASTA SEISUGA | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | 158 | (158) | | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | 34 | | | | 34 |
| Muud | | 113 | (108) | | 5 |
| 2007. eelarveaasta eraldatud tulem | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2007. aasta eelarve ülejääk | | | (1 529) | | (1 529) |
| Eelarveaasta tulem | | | | 12 686 | 12 686 |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |

miljonites eurodes

Reservid (A)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B)

Netovara = (A) + (B)

Õiglase väärtuse reserv

Muud reservid

Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk)

Eelarveaasta tulem

SALDO 31. DETSEMBRI 2006. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2006. AASTA SEISUGA

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Muutused tagatisfondi reservis

(135)

135

0

Õiglase väärtuse muutused

3

(26)

(23)

Muud

60

(53)

7

2006. eelarveaasta eraldatud tulem

23

174

(197)

0

Liikmesriikidele tagasimakstud 2006. aasta eelarve ülejääk

(1 848)

(1 848)

Eelarveaasta tulem

7 462

7 462

SALDO 31. DETSEMBRI 2007. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2007. AASTA SEISUGA

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Muutused tagatisfondi reservis

158

(158)

0

Õiglase väärtuse muutused

34

34

Muud

113

(108)

5

2007. eelarveaasta eraldatud tulem

4

7 458

(7 462)

0

Liikmesriikidele tagasimakstud 2007. aasta eelarve ülejääk

(1 529)

(1 529)

Eelarveaasta tulem

12 686

12 686

SALDO 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

E.   RAAMATUPIDAMISARUANDE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSAKTID JA FINANTSMÄÄRUS

Raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, viimati muudetud nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1525/2007, ELT L 343, 27.12.2007), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad (viimati muudetud 23. aprillil 2007).

Finantsmääruse artiklis 133 on öeldud, et komisjoni peaarvepidaja võtab vastu raamatupidamiskorra, mida kohaldatakse kõikides institutsioonides ja asutustes. Need tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted tulenevad rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvahelistest finantsaruandlusstandarditest (IFRS), mida annavad välja vastavalt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB). Komisjoni peaarvepidaja kiitis need eeskirjad heaks, olles eelnevalt tutvunud talle erialast nõu pakkunud raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühma arvamusega. Raamatupidamiseeskirjasid vaadatakse korrapäraselt läbi ja vajadusel neid ajakohastatakse.

Komisjoni peaarvepidaja heakskiidetud raamatupidamiseeskirju kohaldatakse kõigis konsolideeritud Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamisaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamisaruannete koostamise ja konsolideerimise protsessi.

Komisjoni peaarvepidaja peab esitama esialgse konsolideeritud raamatupidamisaruande kontrollikojale auditeerimiseks järgneva aasta 31. märtsiks. Komisjon peab enne 31. juulit vastu võtma lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande, mis seejärel avaldatakse 15. novembriks Euroopa Liidu Teatajas koos kontrollikoja kinnitava avaldusega.

Euroopa Liidu Teatajas

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamisaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Avaliku sektori üksuste puhul, nagu seda on Euroopa ühendused, on eesmärk konkreetsemalt anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult.

Tõese ja erapooletu ülevaate andmiseks peavad raamatupidamisaruanded mitte ainult andma institutsioonide ja ametite töö iseloomu ja ulatust kirjeldavat asjakohast teavet, selgitama, kuidas neid rahastatakse, ja andma igakülgset teavet nende tegevuse kohta, vaid ühtlasi tegema seda kõike selgel ja arusaadaval viisil, mis võimaldab eelarveaastaid omavahel võrrelda. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Euroopa Liidu institutsioonide ja ametite raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku pildi eelarve täitmisest ja põhineb modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse põhimõttel. Üldine raamatupidamisarvestus võimaldab raamatupidamisaruannete koostamist, sest selles on kajastatud kõik eelarveaasta kulud ja tulud tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtete kohaselt ning selle eesmärk on finantsseisundi kajastamine 31. detsembri seisuga bilansi vormis.

Finantsmääruse artiklis 124 on sätestatud raamatupidamisaruannete koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted:

| — | tegevuse jätkuvuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

tegevuse jätkuvuse põhimõte;

| — | konservatiivsuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

konservatiivsuse põhimõte;

| — | raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte;

| — | teabe võrreldavuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

teabe võrreldavuse põhimõte;

| — | olulisuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

olulisuse põhimõte;

| — | brutopõhimõte; |
| --- | --- |

—

brutopõhimõte;

| — | sisu ülimuslikkuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

sisu ülimuslikkuse põhimõte;

| — | tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõte. |
| --- | --- |

—

tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõte.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

Euroopa ühenduste konsolideerimine hõlmab 39 kontrollitavat üksust, ühte sidusettevõtet ja kolme ühisettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas 10. 2007. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud kolme ameti võrra. Nende lisandumine ei avalda konsolideeritud raamatupidamisaruandele märkimisväärset mõju. 2008. aasta lõpuks oli üks ühenduse amet likvideeritud. Selle ameti tegevuse võttis üle Euroopa Komisjon. Kõnealuse ameti tulud ja kulud on kaasatud konsolideeritud tulude ja kulude aruandesse.

10

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa ühendustel õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel. Kõige levinum kontrolli näitaja − häälteenamus − ei ole Euroopa ühenduste puhul enamikul juhtudest kohaldatav.

Konsolideeritavad Euroopa Liidu institutsioonid on loodud asutamislepingutega. Institutsioonid on Euroopa ühenduste organisatsioonilise ülesehituse aluseks ja annavad oma vaieldamatu panuse Euroopa ühenduste eesmärkide saavutamisse. Seetõttu võib neid lugeda Euroopa ühenduste ainukontrolli alla kuuluvaks.

Sama lähenemisviisi kohaselt loetakse kõiki teisese õigusakti alusel loodud ühenduste ameteid ja rakendusameteid Euroopa ühenduste ainukontrolli alla kuuluvateks ning seepärast konsolideeritakse ka need. Tuleb märkida, et Siseturu Ühtlustamise Amet (Alicante) ja Ühenduse Sordiamet (Angers) ei saa ühenduste üldeelarvest toetusi. Konsolideeritud on ka kaks Euroopa Liidu kolmanda samba ametit, mis on saanud toetuse Euroopa ühenduste üldeelarvest (vt ka lisa 10). Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ). Ühisettevõtte Fusion for Energy likvideerimisel, mis toimub kavakohaselt 2041. aastal, jaotatakse võimalik ülejääk või puudujääk sel ajal selles veel osalevate liikmete vahel.

10

Kõik Euroopa ühenduste kontrollitavate üksuste vahelised tehingud ja saldod on elimineeritud. Üksustevaheliste tehingutega seotud realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ja seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on kõik üksused, mille üle Euroopa ühendustel on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille finants- ja tegevusstrateegia üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui Euroopa Komisjonile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest.

Sidusettevõtetesse tehtud investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa ühenduste osa sidusettevõtete omandamisjärgses kasumis või kahjumis kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning nende osa reservides toimunud omandamisjärgsetes liikumistes kajastatakse reservides. Kumulatiivseid omandamisjärgseid liikumisi korrigeeritakse investeeringu bilansilise maksumusega. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab investeeringu bilansilist maksumust. Euroopa ühenduste ja nende sidusettevõtte vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa ühendused kasutavad sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Sidusettevõtete raamatupidamisaruannete suhtes kohaldati kapitaliosaluse meetodit, kuid praktilistel kaalutlustel korrigeerimisi nendesse ei tehtud.

Juhtudel, mil Euroopa ühendustele kuulub vähemalt 20 % riskikapitalifondist, ei sea ühendused eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu likviidsete finantsinstrumentidena ja kapitaliosaluse meetodit ei kohaldata.

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel Euroopa ühendused ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne kontroll majandustegevuse üle.

Ühisettevõtetesse tehtud investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa ühenduste osa ühisettevõtete kasumis või kahjumis kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning nende osa reservides toimunud liikumistes kajastatakse reservides. Kumulatiivseid liikumisi korrigeeritakse osaluse bilansilise maksumusega.

Euroopa ühenduste ja ühiskontrolli aluse üksuse vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa ühendused kasutavad sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul.

Konsolideerimata üksused

Euroopa ühenduste kontrolli alla ei kuulu vahendid, mida ühendused haldavad Euroopa ühenduste personali ravikindlustusskeemi ja Euroopa Arengufondi nimel, ja seega ei ole neid vahendeid ka Euroopa ühenduste raamatupidamisaruandes konsolideeritud. 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli nende koguvara väärtuseks vastavalt 288 miljonit eurot ja 1 219 miljonit eurot (vt lisa 11).

11

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.4.1.   Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, sest euro on Euroopa ühenduste arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse järgmiste rubriikide korral:

| — | kinnisvara ja seadmed ning immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures; ning |
| --- | --- |

—

kinnisvara ja seadmed ning immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures; ning

| — | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raames makstud eelmaksed, mis arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10. kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raames makstud eelmaksed, mis arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10. kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,8750 | 26,6280 |
| DKK | 7,4506 | 7,4583 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,9525 | 0,7333 |
| HUF | 266,7000 | 253,7300 |
| LVL | 0,7083 | 0,6964 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1535 | 3,5935 |
| RON | 4,0225 | 3,6077 |
| SKK | 30,1260 | 33,5830 |
| SEK | 10,8700 | 9,4415 |
| JPY | 126,1400 | 164,9300 |
| USD | 1,3917 | 1,4721 |

Valuuta

31.12.2008

31.12.2007

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,8750

26,6280

DKK

7,4506

7,4583

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,9525

0,7333

HUF

266,7000

253,7300

LVL

0,7083

0,6964

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1535

3,5935

RON

4,0225

3,6077

SKK

30,1260

33,5830

SEK

10,8700

9,4415

JPY

126,1400

164,9300

USD

1,3917

1,4721

Välisvaluutas nomineeritud ja likviidseks loetavate rahaliste väärtpaberite õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega, kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Likviidseks loetavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.4.2.   Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamisaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5.   BILANSS

1.5.1.   Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel (4 aastat). Asutusesiseselt loodud immateriaalset vara kajastatakse praegu kuluna tulude ja kulude aruandes. Arvutitarkvara programmide arenduse ja hooldusega seotud kulusid ning teadusliku uurimis- ja arendustegevuse kulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2.   Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb Euroopa ühendustele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööd kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna Euroopa ühendused ei võta laene kinnisvara ega seadmete soetamiseks, siis laenukulusid sellise soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Amortisatsiooninormid

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % |
| Masinad ja seadmed | 10−25 % |
| Mööbel | 10−25 % |
| Inventar ja sisseseade | 10−33 % |
| Sõidukid | 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % |
| Muu materiaalne vara | 10−33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

4 %

Masinad ja seadmed

10−25 %

Mööbel

10−25 %

Inventar ja sisseseade

10−33 %

Sõidukid

25 %

Arvutiriistvara

25 %

Muu materiaalne vara

10−33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul Euroopa ühendused kannavad põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuse juures, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi tulemusel soetatud vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3.   Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid igal bilansipäeval. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni.

1.5.4.   Investeeringud

Investeeringud sidusettevõtetesse ja osalused ühisettevõtetes

Sidusettevõtetesse tehtud investeeringute üle ja osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Seda, kas investeeringute väärtus ei ole langenud, kontrollitakse juhul, kui esineb märke väärtuse langusest, ning vajadusel hinnatakse investeeringud alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisas 1.5.3 kirjeldatule.

1.5.3

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Liigitus ja väärtuse hindamine

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse likviidseteks varadeks ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Õiglase väärtuse määramine

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust muu usaldusväärse väärtuse hindamise meetodi puudumisel iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava puhasväärtuse (NAV) alusel, mille fondivalitseja on kuni bilansipäevani teatavaks teinud, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, jättes seega välja igasuguse kohaldatava realiseerimata kasumi, mis võib aluseks olevas investeerimisportfellis esineda. Investeeringuid riskikapitali fondidesse, mis bilansipäeva seisuga on loodud vähem kui kaks aastat tagasi, hinnatakse samade põhimõtete alusel. Erandina ei võeta nende puhul arvesse üksnes halduskuludest tulenevat realiseerimata kahjumit, pidades silmas, et tegemist on aluseks oleva investeerimisportfelli algetapiga.

Selle meetodi kohaselt leitakse riskikapitali fondidesse tehtud investeeringute õiglane väärtus, kohaldades summaarse puhasväärtuse (NAV) põhimõtet, mis eeldab, et kui fondide puhasväärtusi võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks, siis vastab sellele ka kõigi fondide puhasväärtuste summa.

Nimetatud meetodi kohaselt liigitatakse fondid kolme kategooriasse:

| — | I kategooria – fondid, mille puhul rakendatakse IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid; |
| --- | --- |

—

I kategooria – fondid, mille puhul rakendatakse IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid;

| — | II kategooria – fondid, mille puhul rakendatakse muid hindamisjuhiseid (nt AFIC, BVCA ja EVCA hindamisjuhised) või standardeid, mida võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks; |
| --- | --- |

—

II kategooria – fondid, mille puhul rakendatakse muid hindamisjuhiseid (nt AFIC, BVCA ja EVCA hindamisjuhised) või standardeid, mida võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks;

| — | III kategooria – fondid, mille puhul ei rakendata IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid ega muid standardile IAS 39 vastavaid hindamisjuhiseid. |
| --- | --- |

—

III kategooria – fondid, mille puhul ei rakendata IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid ega muid standardile IAS 39 vastavaid hindamisjuhiseid.

I ja II kategooria puhul kajastatakse õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulude ja kulude aruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis. Omistatav puhasväärtus, mille õiglane väärtus on kindlaks tehtud, määratakse, kohaldades kas Euroopa ühenduste osaluse protsenti fondis viimases aruandes kajastatud omistatava puhasväärtuse suhtes või asjaomase fondivalitseja esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust juhul, kui viimane on kättesaadav.

III kategooriasse kuuluvaid investeeringuid hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tingitud kahjum (kuigi sellist liiki investeeringud praegu puuduvad).

Finantsinstrumendid

Finantsinstrumendid on lepingud, millest tuleneb ühe üksuse jaoks finantsvara ja teise üksuse jaoks finantskohustus või omakapitaliinstrument.

Liigitus

Euroopa ühendused liigitavad oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; likviidsed finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratletakse nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande

Finantsinstrument liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui Euroopa ühendused on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EÜ annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud tähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Euroopa ühendused kavatsevad ja suudavad hoida kuni tähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud Euroopa ühendustel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Likviidsed finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes ühendused kavatsevad need võõrandada. Likviidseteks finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud, mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja likviidsete finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil Euroopa ühendused võtavad kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa ühendused on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulude ja kulude aruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei ole tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes tarvis eraldi kohaldada. Seda põhjusel, et need laenud on üksteist vastastikku kompenseeriva iseloomuga ning võetud ja antud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. Seega ei ole tegu olulise teabe esitamata jätmisega, mis mõjutaks lugeja arusaamist aluseks olevatest tehingutest. Ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Likviidseid finantsvarasid kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Likviidsete varade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Likviidseks loetava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulude ja kulude aruandes. Likviidsete finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Likviidsetelt omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ühenduste jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määravad Euroopa ühendused õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Euroopa ühendused hindavad igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

i)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda tagatise sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulude ja kulude aruandes.

ii)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Likviidseks loetavate omakapitaliinvesteeringute väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui likviidsete finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulude ja kulude aruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Tulude ja kulude aruandes kajastatud omakapitaliväärtpaberite väärtuse langusest tekkinud kahjumi vähenemise korral ei kajastata seda vähenemist tulude ja kulude aruandes. Kui järgneval perioodil likviidseks loetava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulude ja kulude aruandes.

1.5.5.   Varud

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmislikest üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud.

Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa ühendused kannaksid vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.6.   Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus määratletud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna abikõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse Euroopa ühendustele tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) abikõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud abikõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad abikõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

1.5.7.   Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et Euroopa ühendustel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Allahindluse summa kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Samuti kajastatakse 20 % väärtuse üldine aastane allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.13.

1.5.13

1.5.8.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud lühiajaliste varadena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades, muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega, ning panga arvelduskrediidid. Panga arvelduskrediidid on näidatud bilansis lühiajaliste kohustuste all finantskohustuste hulgas.

1.5.9.   Töötajahüvitised

Pensionikohustused

Euroopa ühendused haldavad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kindlaksmääratud hüvitisega plaan on pensioniplaan, milles on üldjuhul määratud pensionihüvitise summa, mida töötaja pensionile minnes saama hakkab ja mis tavaliselt sõltub ühest või enamast sellisest tegurist nagu vanus, teenistusaastad ja töötasu. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata.

Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusstatistikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

projected unit credit method

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste prognooside muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulude ja kulude aruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulude ja kulude aruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguse omandamise eelperiood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Euroopa ühendused pakuvad oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond (RCAM). Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad.

Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav kindlustusmatemaatiline arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.10.   Reservid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui Euroopa ühendustel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

Kui raha ajaväärtusel on oluline mõju, võrdub riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa nende kulude nüüdisväärtusega, mida hinnatakse kohustuse täitmiseks vajalikuks. Kasutatav diskontomäär on määr, mis peegeldab raha ajaväärtuse jooksvaid turuhinnanguid ja kohustusele iseloomulikke riske (v.a riskid, mille suhtes tulevaste rahavoogude prognoose on juba korrigeeritud).

1.5.11.   Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulude ja kulude aruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist hiljem laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.4).

1.5.4

1.5.12.   Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa ühenduste kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ühenduste muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende abikõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja abikõlblik summa.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa ühendustele üle antud või osutatud ja nad on selle vastu võtnud.

1.5.13.   Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhielemendiks on menetlus, millega tagatakse, et tehinguid kajastatakse sellel eelarveaastal, millega need seonduvad. Seda menetlust nimetatakse järgmisse eelarveaastasse ülekandmiseks. Eelkõige tuleb anda hinnang abikõlblikele kuludele, mis ühenduste vahenditest abi saajad on kandnud, kuid mille kohta nad ei ole ühendustele veel aruandeid esitanud (kumuleerunud kulud). Nimetatud summade võimalikult täpseks hindamiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, mis olenevad tegevuse liigist ja saadaolevast teabest. Samal ajal seonduvad mõned aruandeaastal tehtud maksed järgnevate perioodidega (edasilükkunud kulud), mistõttu need tuleb kindlaks määrata ja neid kajastada järgneva(te)s perioodi(des).

Euroopa ühenduste raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamisaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamisaruanne annaks tõese ja erapooletu ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või tarne on ühendustele üle antud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt asutamislepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamisaruandes viitlaekumine.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.6.   TULUDE JA KULUDE ARUANNE

1.6.1.   Tulud

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ühenduste tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võivad Euroopa ühendused saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta Euroopa ühendused saadavad liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles nõuavad neilt osamaksu tegemist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa ühendustele makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatakse tulude ja kulude aruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse pärast seda, kui Euroopa ühenduste trahvi määramise otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| — | kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning ühendused nõuavad summa lõplikult sisse; |
| --- | --- |

—

kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning ühendused nõuavad summa lõplikult sisse;

| — | või otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad esitavad kaebuse ühenduste õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

—

või otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad esitavad kaebuse ühenduste õiguse kohaselt.

Sellele vaatamata peab trahvi põhisumma siiski kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksma, sest kaebusel ei ole menetlust peatavat toimet (EÜ asutamislepingu artikkel 242). Võlglane peab trahvi ajutiselt ära maksma, kuid teatavatel asjaoludel võib ta selle asemel esitada kokkuleppel komisjoni peaarvepidajaga summa kohta pangatagatise.

Kui ettevõtja esitab otsuse peale kaebuse ja on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ühenduste otsuse peale esitatud adressaadi kaebusel ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles.

Kui on tõenäoline, et Esimese Astme Kohus võib teha otsuse ühenduste kahjuks, kajastatakse selle riski katteks eraldatud vahendid. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa ühendused on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Kulude sissenõudmine

Toimingute jaoks, millest tuleneb Euroopa ühendute eelarvest lõplikule abisaajale, kolmandale riigile või liikmesriigile juba tehtud maksete tagasinõudmine, koostatakse sissenõudekorraldused ja nähakse ette järgnevatest maksetest tehtavad mahaarvamised, mille üle peetakse raamatupidamisarvestust järgmiselt:

| — | kulude sissenõudmine: sellist liiki sissenõudmiste korral on raamatupidamiseeskirjade kohaselt nõutav, et kui sissenõudekorraldused saadetakse välja samal eelarveaastal, mil tehti algne väljamakse, tuleb seda kajastada nõudena sissenõudekorralduse saajale ning kõnealuse aasta kulusid tuleb vastava summa võrra vähendada. Kui aga sissenõudekorraldus antakse välja mõnel muul eelarveaastal, siis tuleneb sellest nõue, mis kajastatakse tuluna kõnealuse eelarveaasta tulude ja kulude aruandes (rubriigis „kulude sissenõudmine”); või |
| --- | --- |

—

kulude sissenõudmine: sellist liiki sissenõudmiste korral on raamatupidamiseeskirjade kohaselt nõutav, et kui sissenõudekorraldused saadetakse välja samal eelarveaastal, mil tehti algne väljamakse, tuleb seda kajastada nõudena sissenõudekorralduse saajale ning kõnealuse aasta kulusid tuleb vastava summa võrra vähendada. Kui aga sissenõudekorraldus antakse välja mõnel muul eelarveaastal, siis tuleneb sellest nõue, mis kajastatakse tuluna kõnealuse eelarveaasta tulude ja kulude aruandes (rubriigis „kulude sissenõudmine”); või

| — | eelmakse summade sissenõudmine: sel juhul kajastatakse asjaomast summat eelmaksete rubriigi all. |
| --- | --- |

—

eelmakse summade sissenõudmine: sel juhul kajastatakse asjaomast summat eelmaksete rubriigi all.

Kaubanduslik tulu

Kaupade müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulude ja kulude aruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegelik intressimäär on määr, millega finantsinstrumendi oodatava kasutusea (või vajadusel lühema perioodi) jooksul toimuvaid prognoositud tulevasi sularaha makseid ja laekumisi diskonteerides saadakse täpselt finantsvara või -kohustuse bilansiline netomaksumus. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindavad Euroopa ühendused rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist hiljem laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa ühendustele üle antud ja nad on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses.

Mittekaubanduslikud kulud on Euroopa ühendustele iseloomulikud ning moodustavad suurema osa nende kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Kui asjaomast liiki ülekanne on lubatud määrusega (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu määrus) või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, kajastatakse ülekanne selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et abisaaja on täitnud kõik abikõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna abikõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud abikõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa ühenduste kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

Tingimuslikke varasid hinnatakse igal bilansipäeval, et tagada muutuste asjakohane kajastamine raamatupidamisaruandes. Kui majandusliku kasu või teenusepotentsiaali tekkimine on muutunud praktiliselt kindlaks ja vara väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kajastatakse vara ja sellega seotud tulu selle perioodi raamatupidamisaruandes, mil muutus aset leidis.

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa ühenduste kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või harvaesinevatel juhtudel, kui kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

Tingimuslik kohustus kajastatakse, välja arvatud juhul, kui vahendite vähenemise tõenäosus majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on väike. Kuigi EÜ-d mõjutavad tema igapäevase tegevuse laadi (nt ELi õigusaktide ja nõuete rakendamine ja jõustamine) tõttu teatavad riskid ja ta tegeleb, nagu paljud avalik-õiguslikud üksused, mõnel juhul ise nende riskide kindlustamisega, ei kajastata tingimuslikke kohustusi enne konkreetse sündmuse toimumist, sest enne seda on vahendite vähenemine vähetõenäoline.

Tingimuslikke kohustusi hinnatakse igal bilansipäeval, et teha kindlaks, kas vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on muutunud tõenäoliseks. Kui on muutunud tõenäoliseks, et tingimusliku kohustusena käsitletud kirje nõuab vahendite vähendamist majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, kajastatakse selle katteks eraldatud vahendid selle perioodi raamatupidamisaruandes, mil tõenäosuse tekkis.

Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustused

Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustus on ühenduste juriidiline või faktiline kohustus, mis on tavaliselt võetud lepinguga ja mis võib nõuda vahendite vähendamist tulevikus.

Tagatised

Tagatised on võimalikud varad või kohustused, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab tagatist nõudva sündmuse toimumine või mittetoimumine. Tagatisi saab seega lugeda tingimuslikeks varadeks või kohustusteks. Tagatis vabastatakse, kui tagatist nõudev sündmus lakkab olemast. Tagatis realiseeritakse, kui on täidetud tingimused tagatise andjalt makse sissenõudmiseks.

2.   BILANSI LISAD

PÕHIVARA

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 105 |
| Soetamine | 30 |
| Võõrandamine | (3) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 2 |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 134 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 61 |
| Aasta amortisatsioonikulud | 19 |
| Võõrandamine | (2) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 0 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 78 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA | 56 |
| Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 44 |

miljonites eurodes

Summa

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga

105

Soetamine

30

Võõrandamine

(3)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

Muud muutused

2

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

134

134

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2007. aasta seisuga

61

Aasta amortisatsioonikulud

19

Võõrandamine

(2)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

Muud muutused

0

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga

78

78

BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA

BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA

56

56

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga

44

44

Asjaomased summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   KINNISVARA JA SEADMED

Mõnedes riikides ei saa maa väärtust hoone väärtusest eristada, sest need on ostetud ühe tervikuna. Maa väärtuse suhtes amortisatsiooni ei kohaldata ja selle väärtust hinnatakse eraldi vaid juhul, kui see vajalikuks osutub, st kui tuleb kanda täiendavaid kulusid näiteks uue hoone ehitamiseks või kui kavandatakse osalist müüki.

KINNISVARA JA SEADMED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Maa ja hooned | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvuti- riistvara | Muu materiaalne vara | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Soetamine | 38 | 24 | 16 | 59 | 23 | 368 | 115 | 643 |
| Võõrandamine | (16) | (30) | (14) | (54) | (9) | 0 | 0 | (123) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 3 | 3 | 1 | 0 | 13 | 310 | (330) | 0 |
| Muud muutused | 17 | 21 | 8 | 15 | 9 | 0 | 5 | 75 |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| Aasta amortisatsioonikulud | 122 | 29 | 16 | 62 | 13 | 77 | | 319 |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | (15) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 | | (17) |
| Võõrandamine | (5) | (30) | (10) | (50) | (9) | 0 | | (104) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 89 | (1) | 0 | 0 | 0 | (88) | | 0 |
| Muud muutused | (81) | 21 | 2 | 5 | 7 | 85 | | 39 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |
| Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |

miljonites eurodes

Maa ja hooned

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvuti- riistvara

Muu materiaalne vara

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga

3 860

350

194

446

115

1 943

332

7 240

Soetamine

38

24

16

59

23

368

115

643

Võõrandamine

(16)

(30)

(14)

(54)

(9)

0

0

(123)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

3

3

1

0

13

310

(330)

0

Muud muutused

17

21

8

15

9

0

5

75

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

3 902

3 902

368

368

205

205

466

466

151

151

2 621

2 621

122

122

7 835

7 835

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2007. aasta seisuga

1 506

281

142

333

81

374

2 717

Aasta amortisatsioonikulud

122

29

16

62

13

77

319

Tühistatud amortisatsioonikulud

(15)

0

(1)

(1)

0

0

(17)

Võõrandamine

(5)

(30)

(10)

(50)

(9)

0

(104)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

89

(1)

0

0

0

(88)

0

Muud muutused

(81)

21

2

5

7

85

39

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga

1 616

1 616

300

300

149

149

349

349

92

92

448

448

2 954

2 954

BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA

BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA

2 286

2 286

68

68

56

56

117

117

59

59

2 173

2 173

122

122

4 881

4 881

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2007. aasta seisuga

2 354

2 354

69

69

52

52

113

113

34

34

1 569

1 569

332

332

4 523

4 523

Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.15 ja 2.18.1). Need jaotuvad järgmiselt:

2.15

2.18.1

Kapitalirent

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Kumulatiivsed kulud (A) | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad | Kogu-väärtus | Varaga seoses kantud täiendavad kulud | Vara väärtus | Amortisat-sioon | Bilansiline neto-maksumus |
| Alla 1 aasta | Üle 1 aasta | Üle 5 aasta | Kohustused kokku (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Maa ja hooned | 732 | 47 | 239 | 1 520 | 1 806 | 2 538 | 61 | 2 599 | (442) | 2 157 |
| Muu materiaalne vara | 6 | 5 | 11 | 0 | 16 | 22 | 0 | 22 | (6) | 16 |
| Kokku 31.12.2008 seisuga | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |
| Kokku 31.12.2007 seisuga | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Kumulatiivsed kulud (A)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Kogu-väärtus

Varaga seoses kantud täiendavad kulud

Vara väärtus

Amortisat-sioon

Bilansiline neto-maksumus

Alla 1 aasta

Üle 1 aasta

Üle 5 aasta

Kohustused kokku (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Maa ja hooned

732

47

239

1 520

1 806

2 538

61

2 599

(442)

2 157

2 157

Muu materiaalne vara

6

5

11

0

16

22

0

22

(6)

16

16

Kokku 31.12.2008 seisuga

Kokku 31.12.2008 seisuga

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

Kokku 31.12.2007 seisuga

Kokku 31.12.2007 seisuga

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

2.3.   PIKAAJALISED INVESTEERINGUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Investeeringud sidusettevõtetesse | 2.3.1 | 278 | 246 |
| Osalus ühisettevõtetes | 2.3.2 | 145 | 32 |
| Tagatisfond | 2.3.3 | 1 091 | 1 149 |
| Likviidsed varad | 2.3.4 | 564 | 533 |
| Kauplemiseks hoitavad varad | 2.3.4 | 0 | 13 |
| Investeeringud kokku | | 2 078 | 1 973 |

miljonites eurodes

Lisa

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Investeeringud sidusettevõtetesse

2.3.1

2.3.1

278

246

Osalus ühisettevõtetes

2.3.2

2.3.2

145

32

Tagatisfond

2.3.3

2.3.3

1 091

1 149

Likviidsed varad

2.3.4

2.3.4

564

533

Kauplemiseks hoitavad varad

2.3.4

2.3.4

0

13

Investeeringud kokku

Investeeringud kokku

2 078

2 078

1 973

1 973

Selle rubriigi alla kuuluvad investeeringud, mis tehtud püsivate sidemete loomise ja Euroopa ühenduste tegevuse toetamise eesmärgil. Siia kuulub ka tagatisfondi netovara.

2.3.1.   Investeeringud sidusettevõtetesse: Euroopa Investeerimisfond (EIF)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 246 |
| Soetamine | 33 |
| Osalus netokasumis/(-kahjumis) | 10 |
| Muud kapitaliosaluse muutused (dividendid) | (11) |
| Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 278 |

miljonites eurodes

Summa

Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga

246

246

Soetamine

33

Osalus netokasumis/(-kahjumis)

10

Muud kapitaliosaluse muutused (dividendid)

(11)

Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga

278

278

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on Euroopa Liidu finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). Nõukogu 6. juuni 1994. aasta otsuse alusel märkisid Euroopa ühendused, keda esindas komisjon, EIFi kapitali algselt kokku 600 miljoni eküü väärtuses, mis vastas 600 aktsiale ehk 30 %-le EIFi kapitalist. Pärast 2007. aastal toimunud kapitali suurendamist märkis komisjon täiendavaid aktsiaid, nii et 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli ta märkinud EIFi aktsiakapitali kokku 786 miljoni euro ulatuses. See moodustab EIFi 2 865 miljoni euro suurusest kogu aktsiakapitalist 27,43 %. Komisjon on sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 629 miljonit eurot (vt lisa 5.13.2).

5.13.2

2005. aastal komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel sõlmitud lepingu kohaselt on komisjonil õigus igal ajal müüa oma aktsiad EIP-le hinnaga, mis vastab EIFi hinnangulisele väärtusele, mis on jagatud emiteeritud aktsiate koguarvuga. Müügioptsiooni väärtus on nullilähedane, kuna aktsiate müügihinna kindlaksmääramise valem sarnaneb valemiga, mida kasutatakse EIFi netokapitali kindlaksmääramiseks.

Ühenduste EIFi tehtud investeeringu üle peetakse raamatupidamisarvestust kapitaliosaluse meetodil kooskõlas EÜ raamatupidamiseeeskirjadega. Kapitaliosaluse väärtuseks on selle kohaselt hinnatud 27,43 % EIFi netovaradest, mis 31. detsembri 2008. aasta seisuga moodustasid 278 miljonit eurot (2007. aastal 246 miljonit eurot), millest 10 miljonit eurot seondub 2008. aasta majandustulemusega. 2008. aastal saadi 2007. eelarveaasta eest dividendidena 6 miljonit eurot.

2.3.2.   Osalus ühisettevõtetes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Kokku |
| Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 0 | 10 | 22 | 32 |
| Soetamine | 0 | 100 | 69 | 169 |
| Osalus netokasumis/(-kahjumis) | 0 | (7) | (49) | (56) |
| Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 0 | 103 | 42 | 145 |

miljonites eurodes

Galileo

SESAR

ITER

Kokku

Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga

0

0

10

10

22

22

32

32

Soetamine

0

100

69

169

Osalus netokasumis/(-kahjumis)

0

(7)

(49)

(56)

Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga

0

0

103

103

42

42

145

145

Galileo programm

Galileo programmi orbiidil kontrollimise etapi elluviimiseks loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 876/2002 neljaks aastaks (2002–2006) ühisettevõte asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Selle juriidilise isiku eesmärk oli tagada Galileo programmi ühtne juhtimine ja finantskontroll arendusetapil ning nimetatud programmile eraldatud vahendite kasutamine sel eesmärgil. Ühisettevõtte asutajaliikmed olid Euroopa ühendused, keda esindas komisjon, ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA). Komisjon tegi üleeuroopaliste võrkude eelarve raames antavate toetuste kaudu ühisettevõtte Galileo jaoks kättesaadavaks vahendid, millega kaasrahastati orbiidil kontrollimise etapiga seotud tegevust.

2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Likvideeritava ühisettevõtte Galileo netovarad moodustasid eelarveaasta lõpu seisuga 0 eurot. Galileo ühisettevõtte raamatupidamisarvestust peetakse kapitaliosaluse meetodil. Kuna kõnealune majandusüksus oli 2008. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus, siis tulud ja kulud puudusid. Investeeringu väärtus 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli 0 eurot, mis koosneb 585 miljoni euro suurusest investeeringust, millest on lahutatud kumulatiivne 585 miljoni euro suurune osalus kahjumis.

1. jaanuaril 2007 võttis ühisettevõttelt Galileo tema kohustused ametlikult üle Euroopa GNSS Järelevalveamet (GSA) (s.o 2004. aastal loodud ja ühenduste raamatupidamisaruandes konsolideeritud ühenduse amet), sest alustati ühisettevõtte likvideerimist. Kuigi see uus organ oli algselt loodud avaliku ja erasektori partnerluse haldamiseks, otsustati nõukogu 2007. aasta novembri otsusega hakata Galileo programmi edaspidi täielikult rahastama ELi eelarvest. Lisaks sellele haldab 25. juuli 2008. aasta määruse nr 638/2008 kohaselt nüüd programmi EÜ eest komisjon. 2009. aastal sõlmitakse komisjoni ja ESA vahel eeldatavalt leping, milles selgitatakse mõnesid praktilisi küsimusi, nagu loodud varade komisjonile üleandmine orbiidil kontrollimise etapi lõpus (eeldatavalt 2010. aasta lõpus).

Tuleks märkida, et 2008. aasta lõpuks oli komisjon maksnud Galileo programmi orbiidil kontrollimise etapi jaoks 795 miljonit eurot (sh eespool nimetatud investeering ühisettevõttesse Galileo). Kuna kõnealune programm on praegu veel teadusuuringute etapis, siis vastavalt EÜ raamatupidamiseeeskirjadele on kulutatud raha kantud kuludesse ja immateriaalseid varasid ei ole kajastatud. Selliseid kulusid on võimalik kapitaliseerida alles siis, kui projekt liigub edasi arendusetappi. Galileo programmi järgmise etapi (2008−2013) jaoks ettenähtud komisjoni kogu osamaks on (orienteeruvalt) 2 645 miljonit eurot.

SESAR

Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire rakendamine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ühenduste ulatuses. SESARi ühisettevõte alustas tegevust 2007. aasta keskel ja see likvideeritakse kaheksa aastat pärast seda, kui nõukogu on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava heaks kiitnud. Ühisettevõtte SESAR asutajaliikmed on Euroopa ühendused, keda esindab komisjon, ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol), keda esindab tema amet. Liikmete häälte arv on võrdeline nende osamaksuga, kuid samal ajal on mõlemal asutajaliikmel minimaalselt 25 % hääleõigus. 31. detsembri 2008. aasta seisuga moodustasid komisjoni tehtud osamaksud 91,73 % kõigi SESARis osalevate investorite osamaksudest. SESARi jaoks ettenähtud komisjoni osamaksu kogusumma aastatel 2007−2016 on (orienteeruvalt) 700 miljonit eurot. Ühisettevõttesse tehtud Euroopa ühenduste omakapitaliinvesteering põhineb SESARi raamatupidamisaruandel, mis hõlmab ajavahemikku 10. augustist 2007 (tegevuse algus) kuni 31. detsembrini 2008, kooskõlas SESARi finantsmääruse artikliga 5.

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER)

ITERisse on kaasatud Euroopa ühendused ja veel kuus investorit Hiinast, Indiast, Venemaalt, Koreast, Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest. ITER loodi selleks, et hallata ITERi rajatisi; soodustada ITERi rajatiste kasutamist organisatsiooni liikmete termotuumasünteesialastes teadus- ja arendusprogrammides osalevate laborite, muude institutsioonide ja isikute poolt; edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt; ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. Liikmete hääleõigus on proportsionaalne nende osamaksuga, kuid üldjuhul võetakse kõik otsused vastu ühehäälselt. 31. detsembri 2008. aasta seisuga moodustas komisjoni osamaks 48,46 % ITERisse tehtavast koguinvesteeringust. ITERi jaoks ettenähtud komisjoni osamaksu kogusumma aastatel 2007−2041 on (orienteeruvalt) 7 649 miljonit eurot.

2.3.3.   Tagatisfond

TAGATISFONDI NETOVARA (4)

4

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Likviidsed varad | 887 | 901 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 205 | 249 |
| Varad kokku | 1 092 | 1 150 |
| Kohustused kokku | (1) | (1) |
| Netovara | 1 091 | 1 149 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Likviidsed varad

887

901

Raha ja raha ekvivalendid

205

249

Varad kokku

Varad kokku

1 092

1 092

1 150

1 150

Kohustused kokku

Kohustused kokku

(1)

(1)

(1)

(1)

Netovara

Netovara

1 091

1 091

1 149

1 149

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille ühendused on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) Euroopa Liidu väliseid laenutehinguid, makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi Euroopa Liidu väliseid laene. Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, millest kaetakse ühenduste poolt tagatud maksetähtaja ületanud laene ning mida võib seetõttu lugeda pikaajaliseks investeeringuks. Selle tunnistuseks on ka asjaolu, et ligi 88 % likviidsetest varadest on tähtajaga vahemikus 1−10 aastat (vt lisa 7.9). Tagatisfondi rahastatakse ühenduste üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise kasutusele võtma. Iga-aastane ülejääk makstakse tagasi Euroopa ühenduste üldeelarve tulude koondarvestuse erirubriiki.

7.9

Euroopa ühendused peavad moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kirjendada. Kõnealune 1 276 miljoni euro suurune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % 31. detsembri 2008. aasta seisuga veel tagasi maksmata laenudest. Tagatisfondi netovarad moodustasid 31. detsembri 2008. aasta seisuga kokku 1 091 miljonit eurot. Erinevus netovarade ja reservi suuruse vahel vastab eelarvest tagatisfondi maksmisele kuuluvale 185 miljoni euro suurusele summale. Likviidse võlakirjaportfelli õiglase väärtuse muutused on 2008. aastal kajastatud omakapitali all ning nende summa on kokku 15 miljonit eurot (2007. aastal (19) miljonit eurot).

Tagatisfondi finantsriski juhtimise poliitikat on kirjeldatud lisas 7.

7

2.3.4.   Muud investeeringud

2.3.4.1.   Likviidsed varad

Sellesse rubriiki kuuluvad investeeringud ja osalused, mis on omandatud selleks, et aidata abisaajatel arendada äritegevust.

PIKAAJALISED LIKVIIDSED VARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EBRD | Riski-kapitali tehingud | ETFi käivitus-programm | EFSE | Muud | Kokku |
| Summad 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |
| Soetamine | 0 | 17 | 51 | 7 | 1 | 76 |
| Võõrandamine/kasutusest kõrvaldamine | 0 | (27) | (4) | 0 | (2) | (33) |
| Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ümberpaigutamine omakapitali alla | 0 | 1 | (6) | 5 | (1) | (1) |
| Väärtuse langusest tulenev kahjum | 0 | (5) | (6) | 0 | 0 | (11) |
| Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |

miljonites eurodes

EBRD

Riski-kapitali tehingud

ETFi käivitus-programm

EFSE

Muud

Kokku

Summad 31. detsembri 2007. aasta seisuga

157

218

98

55

5

533

Soetamine

0

17

51

7

1

76

Võõrandamine/kasutusest kõrvaldamine

0

(27)

(4)

0

(2)

(33)

Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ümberpaigutamine omakapitali alla

0

1

(6)

5

(1)

(1)

Väärtuse langusest tulenev kahjum

0

(5)

(6)

0

0

(11)

Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga

157

157

204

204

133

133

67

67

3

3

564

564

Investeering Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka (EBRD)

Komisjon on märkinud 3 % EBRD 20 miljardi euro suurusest kogukapitalist. Bilansipäeva seisuga oli sissenõutud summa 157 miljonit eurot, millest on sisse makstud 156 miljonit eurot. Tasumata maksete osa sissenõutud kapitalist (1 miljon eurot) on kirjendatud lühiajaliste kohustuste alla ja kajastatud amortiseeritud väärtuses. Veel sisse nõudmata kapitali tasumata maksed moodustavad 443 miljonit eurot ja on kajastatud tingimuslike kohustustena bilansiväliste kirjete aruandes. Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Kuigi mõnel neist finantslepingutest on laenudele iseloomulikud omadused, kajastatakse kogu portfelli siiski kaudsete omakapitaliinvesteeringutena, sest valdaval osal juhtudest laenu andmisele iseloomulikud põhitunnused puuduvad (neil ei ole kindlaksmääratud tagasimakse graafikut ega põhiosa suhtes kokku lepitud intressimäära). Need tehingud on arvel soetusmaksumuses, millest on lahutatud võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid, kuna neil puudub aktiivsel turul noteeritud turuhind ja nende õiglast väärtust ei saa praegu usaldusväärselt mõõta.

Muud investeeringud

Kõige märkimisväärsemad summad seonduvad EIFi halduses oleva kasvu ja tööhõivet käsitleva programmiga, mitmeaastase programmiga ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse (133 miljonit eurot). Siin on kajastatud ka 67 miljoni euro suurune summa, mis seondub Euroopa Kagu-Euroopa Fondiga (EFSE), mis on muutuva aktsiakapitaliga investeerimisühing (SICAV). EFSE üldine eesmärk on edendada majandusarengut ja heaolu Kagu-Euroopas, pakkudes kohalike finantsvahendajate kaudu arenguks jätkusuutlikult lisarahastamist. Ühendustel on praegu 14,7 % hääleõigusest.

2.3.4.2.   Kauplemiseks hoitavad varad

Vt lisa 2.8.2; kõnealused summad on nüüd kajastatud lühiajaliste varadena.

2.8.2

2.4.   LAENUD

Siia rubriiki kuuluvad ühendustele võlgnetavad laenusummad, mille tähtajani on jäänud rohkem kui aasta.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| EÜ eelarvest ja ESTÜ antud laenud | 179 | 189 |
| Laenatud vahenditest antud laenud | 3 386 | 1 617 |
| Netovara | 3 565 | 1 806 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

EÜ eelarvest ja ESTÜ antud laenud

179

189

Laenatud vahenditest antud laenud

3 386

1 617

Netovara

Netovara

3 565

3 565

1 806

1 806

2.4.1.   Euroopa ühenduste eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Eritingimustega laenud | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku 31.12.2007 seisuga | 155 | 34 | 189 |
| Tagasimaksed | (17) | (8) | (25) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 12 | 3 | 15 |
| Kokku 31.12.2008 seisuga | 150 | 29 | 179 |

miljonites eurodes

Eritingimustega laenud

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku 31.12.2007 seisuga

155

34

189

Tagasimaksed

(17)

(8)

(25)

Bilansilise maksumuse muutused

12

3

15

Kokku 31.12.2008 seisuga

Kokku 31.12.2008 seisuga

150

150

29

29

179

179

Eritingimustega laenud

Sellesse punkti kuuluvad soodsa intressimääraga eritingimustega laenud, mis on antud kolmandate riikidega tehtava koostöö raames. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,39 % –12,36 %.

Likvideeritava ESTÜ antud eluasemelaenud

Eluasemelaenud on laenud, mida ESTÜ on andnud oma vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklile 54 ja sama artikli lõikele 2. Need laenud on antud fikseeritud 1 % intressimääraga ja seega käsitletakse neid soodustingimustel antud laenudena. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 2,806 % –22,643 %. Praktilistel kaalutlustel ja asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu kasutatakse nende laenude arvelevõtmisel õiglase väärtusena tehinguhinda, olenemata võimalikust soodustingimustel võimaldatud intressimäärast.

2.4.2.   Laenatud vahenditest antud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Makroma-jandusliku finantsabi laenud | Euratomi laenud | Makse-bilansi rahasta-misvahend | Likvidee-ritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku 31.12.2007 seisuga | 795 | 482 | 0 | 478 | 1 755 |
| Uued laenud | 0 | 15 | 2 000 | 0 | 2 015 |
| Tagasimaksed | (132) | (5) | 0 | (67) | (204) |
| Vahetus-kursi erinevused | 0 | 1 | 0 | (61) | (60) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 0 | 1 | 4 | (12) | (7) |
| Kokku 31.12.2008 seisuga | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Tähtajaga alla 1 aasta | 25 | 0 | 0 | 88 | 113 |
| Tähtajaga üle 1 aasta | 638 | 494 | 2 004 | 250 | 3 386 |

miljonites eurodes

Makroma-jandusliku finantsabi laenud

Euratomi laenud

Makse-bilansi rahasta-misvahend

Likvidee-ritav ESTÜ

Kokku

Kokku 31.12.2007 seisuga

795

482

0

478

1 755

Uued laenud

0

15

2 000

0

2 015

Tagasimaksed

(132)

(5)

0

(67)

(204)

Vahetus-kursi erinevused

0

1

0

(61)

(60)

Bilansilise maksumuse muutused

0

1

4

(12)

(7)

Kokku 31.12.2008 seisuga

663

494

2 004

338

3 499

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga alla 1 aasta

25

25

0

0

0

0

88

88

113

113

Tähtajaga üle 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

638

638

494

494

2 004

2 004

250

250

3 386

3 386

Makromajandusliku finantsabi raames antud laenud

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames.

Komisjon ei ole saanud neile laenudele tagatisi kolmandatelt isikutelt, kuid neid laenusid tagab tagatisfond (vt lisa 2.3.3).

2.3.3

Euratomi laenud

Euratom on üks Euroopa ühenduste koosseisu kuuluvatest juriidilistest isikutest ja teda esindab Euroopa Komisjon. Tema eesmärk on anda liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele laene järgmise korra kohaselt:

| — | Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikide tuumaelektrijaamades elektrienergia tööstusliku tootmise ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega seotud investeerimisprojekte. |
| --- | --- |

—

Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikide tuumaelektrijaamades elektrienergia tööstusliku tootmise ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega seotud investeerimisprojekte.

| — | Euratom annab kolmandatele liikmesriikidele laene, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust. |
| --- | --- |

—

Euratom annab kolmandatele liikmesriikidele laene, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust.

Komisjon on saanud nende laenudega seoses kolmandest isikutest garantidelt tagatisi 486 miljoni euro suuruses summas (2007. aastal 474 miljonit eurot).

Maksebilansi rahastamisvahendi laenud

Maksebilansi rahastamisvahend on poliitikavaldkonna põhine rahastamisvahend, mis võeti taas kasutusele, et anda Euroopa Liidu liikmesriikidele praeguses majanduskriisis rahalist abi. Selle raames antakse laenude näol keskpika tähtajaga rahalist toetust ühele või mitmele liikmesriigile, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Kõnealusest ühenduse rahastamisvahendist võib toetada üksnes neid liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. Asjaomaseid laene tagatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

Selle rahastamisvahendi raames on Ungarile tehtud kättesaadavaks 6,5 miljardit eurot, millest 2 miljardit eurot (vt eespool) maksti välja 2008. aastal (lõpptähtaeg on 2011. aasta detsembris). 2009. aasta esimese seitsme kuu jooksul maksti täiendavalt välja 3,5 miljardit eurot (lõpptähtajad on 2014. aasta november ja 2016. aasta aprill). Lätile tehti kättesaadavaks 3,1 miljardit eurot, millest 1 miljard eurot maksti samuti 2009. aasta esimeses kvartalis välja lõpptähtajaga 2014. aasta aprill. Lisaks tehti 2009. aasta teises kvartalis kättesaadavaks 5 miljardit eurot Rumeeniale.

Eespool nimetatud (makromajandusliku finantsabi, Euratomi ja maksebilansi rahastamisvahendi) laenude puhul ei kohaldata tegeliku intressimäära meetodit antavate ja võetavate laenude suhtes eraldi, sest need tehingud on üksteist vastastikku kompenseeriva iseloomuga. Võetud ja antud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. Seega ei ole tegu olulise teabe esitamata jätmisega, mis mõjutaks lugeja arusaamist aluseks olevatest tehingutest. Tehingukulud kajastatakse vahetult kuluna tulude ja kulude aruandes.

Likvideeritava ESTÜ laenud

Siia kuuluvad peamiselt laenud, mille likvideeritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kolm noteerimata võlakirja, mille Euroopa Investeerimispank (EIP) on emiteerinud oma kohustusi mittetäitva võlgniku võlgade katteks. Neid võlakirju hoitakse kuni nende lõpptähtajani (2017 ja 2019), et katta nendega seoses võetud laenude teeninduskulusid. Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside ning soetamisel makstud hinnalisandite ja kantud tehingukulude aastase amortisatsiooni summa muutusele, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

| Laenud | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 3,022 %-5,29 % | 3,82 % -4,822 % |
| Euratom | 3,428 % -5,76 % | 4,446 % -5,76 % |
| Maksebilansi rahastamisvahend | 3,25 % | — |
| Likvideeritav ESTÜ | 3,072 %- 5,8103 % (5) | 4,375 % -12,077 % (5) |

Laenud

31.12.2008

31.12.2007

Makromajanduslik finantsabi

3,022 %-5,29 %

3,82 % -4,822 %

Euratom

3,428 % -5,76 %

4,446 % -5,76 %

Maksebilansi rahastamisvahend

3,25 %

—

Likvideeritav ESTÜ

3,072 %- 5,8103 % (5)

5

4,375 % -12,077 % (5)

5

2.5.   PIKAAJALISED EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise liik | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1 351 | 434 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 275 | 318 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 90 | 64 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 26 764 | 12 875 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 543 | 324 |
| Pikaajalised eelmaksed kokku | 29 023 | 14 015 |

miljonites eurodes

Eelarve täitmise liik

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

1 351

434

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

275

318

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

90

64

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

26 764

12 875

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

543

324

Pikaajalised eelmaksed kokku

Pikaajalised eelmaksed kokku

29 023

29 023

14 015

14 015

Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad struktuurimeetmetega, st Regionaalarengu Fondi, Sotsiaalfondi, Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Kalandusfondiga. Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana. Nende eespool nimetatud pikaajaliste eelmaksete summa, mille pealt Euroopa ühendustel on õigus saada abisaajatelt intressi, on 1 587 miljonit eurot.

2008. aastal toimunud suurenemine tuleneb peamiselt nimetatud fondide raamesse kuuluvate 2007.−2013. aasta programmide rahastamiseks liikmesriikidele tehtud teisest ettemaksest (13 888 miljonit eurot). Komisjoni poolt otseselt hallatavate pikaajaliste eelmaksete 917 miljoni euro suurusest kogukasvust moodustab seitsmenda raamprogrammi raames tehtud ettemaksete suurenemine 780 miljonit eurot.

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist. Tegemist on vastastikust tagatist pakkuva rahastamisvahendiga, mis on loodud selleks, et on katta ühenduste ja osalejate finantsriske FP7 kaudsete meetmete rakendamisel ning selle kapital ja intressid kujutavad endast täitmistagatist. Kõigi toetuse vormis rakendatavate kaudsete meetmete puhul kajastatakse komisjoni raamatupidamisarvestuses eelmakse. Sellistes meetmetes osalejad maksavad osalejate tagatisfondi kapitali meetme kestuse ajaks osamaksu, mis moodustab 5 % nende saadavatest eelmaksetest. Seetõttu on osalejad tagatisfondi omanikud, samal ajal kui ühendused (keda esindab komisjon) tegutsevad fondi haldajana. Kaudse meetme lõppedes makstakse osalejatele nende osamaks täies ulatuses tagasi, välja arvatud juhul, kui osalejate tagatisfond on kandnud oma kohustusi mittetäitvate abisaajate tõttu kahjumit − sel juhul makstakse osalejatele nende osamaks tagasi vähemalt 80 % ulatuses. Osalejate tagatisfond tagab seega nii ühenduste kui ka osalejate finantshuvide kaitse. 31. detsembri 2008. aasta seisuga olid osalejad maksnud fondi osamaksusid kokku 283 miljoni euro suuruses summas (2007. aastal 38 miljonit eurot).

2.6.   PIKAAJALISED NÕUDED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Liikmesriikidelt saadaolevad summad | 24 | 93 |
| Laenud ESTÜ töötajatele | 13 | 15 |
| Muud | 2 | 13 |
| Tagatised ja hoiused | 6 | 6 |
| Kokku | 45 | 127 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Liikmesriikidelt saadaolevad summad

24

93

Laenud ESTÜ töötajatele

13

15

Muud

2

13

Tagatised ja hoiused

6

6

Kokku

Kokku

45

45

127

127

Liikmesriikidelt saadaolevad summad on summad, mis endistel läbirääkijariikidel tuleb maksta likvideeritavale ESTÜ-le.

KÄIBEVARA

2.7.   VARUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Teadusotstarbeline varustus: |
| Teadusotstarbelised materjalid | 8 | 9 |
| Lõhustuvad materjalid ja raske vesi | 20 | 19 |
| Teadusotstarbelised materjalid edasimüügiks | 45 | 45 |
| Vaktsineerimine | 6 | 8 |
| Tootmismaterjalid | 1 | 7 |
| Väljaanded ja kaubad edasimüügiks | 5 | 0 |
| Kokku | 85 | 88 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Teadusotstarbeline varustus:

Teadusotstarbelised materjalid

8

9

Lõhustuvad materjalid ja raske vesi

20

19

Teadusotstarbelised materjalid edasimüügiks

45

45

Vaktsineerimine

6

8

Tootmismaterjalid

1

7

Väljaanded ja kaubad edasimüügiks

5

0

Kokku

Kokku

85

85

88

88

Teadusotstarbelise varustuse varusid hoiab ja haldab Teadusuuringute Ühiskeskus. Suurema osa sellest varustusest moodustavad Geelis asuvad etalonained (nii tuuma- kui ka muud materjalid). Need varud on strateegilist laadi ja neid hoitakse selleks, et tulla toime prognoosimatute tulevaste vajadustega kriisiolukordades. Nende väärtust hinnatakse neto realiseerimisväärtuses eelarveaasta lõpu seisuga, kohaldades müügihinna suhtes väärtuse vähendamist; väärtuse vähendamisel võetakse arvesse varude müümisel kantavaid lao- ja muid kulusid (turustamiskulud, sertifitseerimiskulud jms) ning selle summa on kokku 43 miljonit eurot. Teadusuuringute Ühiskeskuse tarbekaupasid, mille summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga oli 7 miljonit eurot, on kajastatud tootmismaterjalide all ja neid ei käsitleta enam varudena.

Väljaannete Talituses hoitavate ja/või hallatavate väljaannete varu väärtust mõõdetakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses (mis on ligilähedaselt null) olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Lisaks sellele on tasuta levitatavate väljaannete väärtus täielikult allahinnatud, sest nende neto realiseerimisväärtus on null. Nimetatud allahindluste kogusumma on 16 miljonit eurot ja sellest tulevalt on väljaannete bilansiline maksumus selline, nagu eespool näidatud.

2.8.   LÜHIAJALISED INVESTEERINGUD

Lühiajalised investeeringud koosnevad likviidsetest finantsvaradest, mis ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või mida hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt.

2.8.1.   Lühiajalised likviidsed varad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Likvideeritav ESTÜ | Muud | Kokku |
| Summad 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 1 417 | 3 | 1 420 |
| Soetamine | 304 | 79 | 383 |
| Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine | (275) | — | (275) |
| Amortiseeritud väärtuse korrigeerimine | 2 | — | 2 |
| Bilansilise maksumuse muutus | (8) | — | (8) |
| Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ümberpaigutamine omakapitali alla | 24 | — | 24 |
| Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 1 464 | 82 | 1 546 |

miljonites eurodes

Likvideeritav ESTÜ

Muud

Kokku

Summad 31. detsembri 2007. aasta seisuga

1 417

3

1 420

Soetamine

304

79

383

Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine

(275)

—

(275)

Amortiseeritud väärtuse korrigeerimine

2

—

2

Bilansilise maksumuse muutus

(8)

—

(8)

Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ümberpaigutamine omakapitali alla

24

—

24

Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga

1 464

1 464

82

82

1 546

1 546

Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik investeeringud eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlakirjad. Investeerimisportfelli on emitendi liikide ja reitingute lõikes täpsemalt kirjeldatud lisas 7. 31. detsembri 2008. aasta seisuga moodustasid võlakirjad, mille lõpptähtaeg saabub 2009. aasta jooksul, õiglases väärtuses väljendatuna 126 miljonit eurot (2007. aastal 146 miljonit eurot).

7

2.8.2.   Lühiajalised kauplemiseks hoitavad varad

Likvideeritav ESTÜ sõlmis intressimäära vahetuslepingu ja lepingu, mis kujutas endast intressimäära vahetuslepingu ning valuuta ja intressimäära vahetuslepingu kombinatsiooni. Kõnealuste intressimäära vahetuslepingute õiglane väärtus saadi fikseeritud netorahavoogude diskonteerimise teel, kasutades bilansipäeval kehtinud nullkupongvahetuskursse. Kõnealuste, alla kolmekuise bilansipäevajärgse tähtajaga vahetuslepingute õiglane väärtus (sh kogunenud intress) on 7 miljonit eurot (2007. aastal 13 miljonit eurot, mis oli kajastatud pikaajaliste investeeringute all).

7 miljonit eurot

2.9.   LÜHIAJALISED EELMAKSED

See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kõik välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana. Täiendavaid selgitusi pikaajaliste eelmaksete kohta vt lisas 2.5.

2.5

Kumuleerunud kulud väljendavad nende abikõlblike kulude summat, mida tasaarvestamata eelmaksete saajad on prognooside kohaselt eelarveaasta lõpu seisuga kandnud, kuid mille kohta ei ole ühendustele veel aruannet esitatud. Neid summasid käsitletakse ka kuludena aruandeperioodi tulude ja kulude aruandes.

Lühiajaliste eelmaksete suur vähenemine on tingitud asjaolust, et struktuurimeetmete puhul, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, on käimas mõnede rahastatavate projektide (ajavahemikuga 2000−2006 seonduvad programmid) lõpetamine, samal ajal kui uute projektide (ajavahemikuga 2007−2013 seonduvad programmid) eest 2008. aastal tehtud osa eelmaksetest on liigitatud pikaajaliste varade alla, nagu seda on selgitatud lisas 2.5. Nende lühiajaliste eelmaksete summa, millelt Euroopa ühendustel on õigus saada abisaajatelt intressi, on 3 798 miljonit eurot, võttes arvesse nende vahendite kasutamise prognoosi, mille kohta ühendustele ei ole aruannet veel esitatud.

2.5

Tähele tuleks panna ka seda, et andmed võlgnetavate summade jaotumise kohta eelarve täitmise liikide lõikes on kättesaadavad alates 2005. aastal tehtud eelmaksetest. Liigitamata eelmaksete hulka kuuluvad summad, mis kanti esmakordselt 2005. aasta algbilanssi ja esitati 2007. aasta võrdlusandmetes ühel real, sest sel ajal puudusid andmed nende jaotumise kohta eelarve täitmise liikide lõikes. 2007. aastal kajastatud liigitamata summad seonduvad peamiselt koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmisega. 2008. aastal analüüsiti 31. detsembri 2008. aasta seisuga esmakordselt ülejäänud liigitamata summasid ja liigitati need asjakohaste eelarve täitmise liikide alla.

LÜHIAJALISED EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise liik | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 13 554 | 11 567 |
| | Meetmetoetused | 11 439 | 9 715 |
| | Toimimistoetused | 129 | 142 |
| | Hanked (tegevusega seotud) | 713 | 638 |
| | Tegevustoetus | 933 | 457 |
| | Halduskulud | 340 | 615 |
| miinus | Kumuleerunud kulud | (10 499) | |
| | Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine (neto) | 3 055 | |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 4 563 | 2 265 |
| | Riiklikud bürood | 2 880 | 1 736 |
| | Meetmetoetused | 1 608 | 485 |
| | Hanked (tegevusega seotud) ja muud | 49 | 29 |
| | Muud | 26 | 15 |
| miinus | Kumuleerunud kulud | (3 633) | |
| | Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine (neto) | 930 | |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | Brutosumma | 1 565 | 1 280 |
| miinus | Kumuleerunud kulud | (1 239) | |
| | Detsentraliseeritud eelarve täitmine (neto) | 326 | |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | Brutosumma | 22 979 | 3 229 |
| miinus | Kumuleerunud kulud | (17 675) | |
| | Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega (neto) | 5 304 | |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | Brutosumma | 2 005 | 1 135 |
| miinus | Kumuleerunud kulud | (1 397) | |
| | Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (neto) | 608 | |
| Institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed | Brutosumma | 65 | 204 |
| | Kumuleerunud kulud | (26) | |
| | Institutsioonid ja ametid (neto) | 39 | |
| Liigitamata eelmaksete saldod | | 21 404 |
| Eelmaksete brutosummad kokku | | 41 084 |
| miinus | Kumuleerunud kulud | | (20 501) |
| Lühiajalised eelmaksed kokku | 10 262 | 20 583 |

miljonites eurodes

Eelarve täitmise liik

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

13 554

11 567

Meetmetoetused

Meetmetoetused

11 439

11 439

9 715

9 715

Toimimistoetused

Toimimistoetused

129

129

142

142

Hanked (tegevusega seotud)

Hanked (tegevusega seotud)

713

713

638

638

Tegevustoetus

Tegevustoetus

933

933

457

457

Halduskulud

Halduskulud

340

340

615

615

miinus

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

(10 499)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine (neto)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine (neto)

3 055

3 055

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

4 563

2 265

Riiklikud bürood

Riiklikud bürood

2 880

2 880

1 736

1 736

Meetmetoetused

Meetmetoetused

1 608

1 608

485

485

Hanked (tegevusega seotud) ja muud

Hanked (tegevusega seotud) ja muud

49

49

29

29

Muud

Muud

26

26

15

15

miinus

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

(3 633)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine (neto)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine (neto)

930

930

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

Brutosumma

Brutosumma

1 565

1 280

miinus

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

(1 239)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine (neto)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine (neto)

326

326

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Brutosumma

Brutosumma

22 979

3 229

miinus

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

(17 675)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega (neto)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega (neto)

5 304

5 304

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

Brutosumma

Brutosumma

2 005

1 135

miinus

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

(1 397)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (neto)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (neto)

608

608

Institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed

Brutosumma

Brutosumma

65

204

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

(26)

Institutsioonid ja ametid (neto)

Institutsioonid ja ametid (neto)

39

39

Liigitamata eelmaksete saldod

21 404

Eelmaksete brutosummad kokku

Eelmaksete brutosummad kokku

41 084

41 084

miinus

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

(20 501)

Lühiajalised eelmaksed kokku

Lühiajalised eelmaksed kokku

10 262

10 262

20 583

20 583

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida Euroopa ühendused teatavatel juhtudel nõuavad abisaajatelt ettemaksete (eelmaksete) väljamaksmisel. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nominaalväärtus ja jooksev väärtus. Nominaalväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused.

31. detsembri 2008. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille komisjon oli saanud seoses eelmakse summadega, „nominaalses” väärtuses kokku 968 miljonit eurot. Kõnealuste tagatiste „jooksev” väärtus on 769 miljonit eurot. 31. detsembri 2007. aasta seisuga olid need summad vastavalt 1 007 miljonit eurot ja 772 miljonit eurot. See erinevus tuleneb tegelikkuses eelmaksetest, mis on tasaarvestatud ja kuludesse kantud, kuid mis võib olla vaja tulevikus tagasi nõuda.

2.10.   LÜHIAJALISED NÕUDED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Pikaajalised nõuded, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal | 114 | 160 |
| Lühiajalised nõuded | 6 128 | 5 441 |
| Mitmesugused nõuded | 23 | 27 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 5 655 | 6 423 |
| Kokku | 11 920 | 12 051 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Pikaajalised nõuded, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

114

160

Lühiajalised nõuded

6 128

5 441

Mitmesugused nõuded

23

27

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

5 655

6 423

Kokku

Kokku

11 920

11 920

12 051

12 051

2.10.1.   Pikaajalised nõuded, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

Kõnealused nõuded seonduvad eeskätt laenudega, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (113 miljonit eurot, täpsemaid andmeid vt lisas 2.4).

2.4

2.10.2.   Lühiajalised nõuded

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kontorühm | 31.12.2008 seisuga | 31.12.2007 seisuga |
| Brutosumma | Alla-hindamine | Puhasväärtus | Brutosumma | Alla-hindamine | Puhasväärtus |
| Kliendid | 4 833 | (175) | 4 658 | 3 897 | (171) | 3 726 |
| Liikmesriigid | 2 576 | (1 204) | 1 372 | 2 873 | (1 256) | 1 617 |
| Muud | 111 | (13) | 98 | 111 | (13) | 98 |
| Kokku | 7 520 | (1 392) | 6 128 | 6 881 | (1 440) | 5 441 |

miljonites eurodes

Kontorühm

31.12.2008 seisuga

31.12.2007 seisuga

Brutosumma

Alla-hindamine

Puhasväärtus

Brutosumma

Alla-hindamine

Puhasväärtus

Kliendid

4 833

(175)

4 658

3 897

(171)

3 726

Liikmesriigid

2 576

(1 204)

1 372

2 873

(1 256)

1 617

Muud

111

(13)

98

111

(13)

98

Kokku

Kokku

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

2.10.2.1.   Kliendid

Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on 31. detsembri 2008. aasta seisuga kindlaksmääratud sissenõutavate nõuetena raamatupidamisarvestusse kantud ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla. Suurem osa sellest saldost seondub komisjoni määratud trahvidega, mille brutosumma on 4 590 miljonit eurot. 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli kõnealuste nõuetega seoses saadud kokku 2 403 miljonit eurot (2007. aastal 2 563 miljonit eurot) tagatisi, mis osutavad sellele, et trahvi saaja soovib trahvi vaidlustada. Pärast eelarveaasta lõppu saadi selliste nõuetega seoses veel 1 304 miljoni euro suuruses summas makseid ja samuti 744 miljoni euro suuruses summas tagatisi.

2.10.2.2.   Nõuded liikmesriikidele

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| EAGFi nõuded |
| EAGFi nõuded | 684 | 902 |
| Allahindamine | (392) | (483) |
| Kokku | 292 | 419 |
| Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks | 36 | 24 |
| Omavahendid |
| A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud ja veel sisse nõudmata omavahendid | 97 | 75 |
| Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud ja veel sisse nõudmata omavahendid | 1 260 | 1 333 |
| Allahindamine | (812) | (773) |
| Muud | 16 | 38 |
| Kokku | 561 | 673 |
| Muud nõuded liikmesriikidele | 483 | 501 |
| Kokku | 1 372 | 1 617 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

EAGFi nõuded

EAGFi nõuded

EAGFi nõuded

684

902

Allahindamine

(392)

(483)

Kokku

Kokku

292

292

419

419

Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks

Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks

36

36

24

24

Omavahendid

Omavahendid

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud ja veel sisse nõudmata omavahendid

97

75

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud ja veel sisse nõudmata omavahendid

1 260

1 333

Allahindamine

(812)

(773)

Muud

16

38

Kokku

Kokku

561

561

673

673

Muud nõuded liikmesriikidele

Muud nõuded liikmesriikidele

483

483

501

501

Kokku

Kokku

1 372

1 372

1 617

1 617

EAGFi tagatisrahastu nõuded

Sellesse punkti kuulvad EAGFi abisaajate 31. detsembri 2008. aasta seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid on deklareerinud ja tõendanud 15. oktoobriks 2008 ning millest on maha arvatud 20 %, mis on lubatud liikmesriikidel jätta endale halduskulude katteks. Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekivad pärast kõnealust deklaratsiooni kuni 31. detsembrini 2008. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest.

Omavahendid

Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus jätta sissenõudmiskulude katteks endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest, mistõttu eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on nõuetest liikmesriikidele allahindlusena maha arvatud 812 miljonit eurot. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud.

Muud nõuded liikmesriikidele

Muud nõuded liikmesriikidele hõlmavad kulude sissenõudmist (120 miljonit eurot) ja EAGFi ettemakseid (244 miljonit eurot).

2.10.3.   Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Viitlaekumised | 5 402 | 6 129 |
| Ettemakstud kulud | 223 | 243 |
| Muud | 30 | 51 |
| Kokku | 5 655 | 6 423 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Viitlaekumised

5 402

6 129

Ettemakstud kulud

223

243

Muud

30

51

Kokku

Kokku

5 655

5 655

6 423

6 423

Peamine selle rubriigi all kajastatud summa on viitlaekumised summas 5 402 miljonit eurot.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Viitlaekumised | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Omavahendid | 2 576 | 2 730 |
| Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets) | 1 261 | 1 310 |
| Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine | 911 | 1 516 |
| EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide otsused | 368 | 350 |
| Ühtekuuluvusfond ja Regionaalarengu Fond: finantskorrektsioonid | 146 | — |
| Kalandusfond | 32 | 82 |
| Muud viitlaekumised | 108 | 141 |
| Viitlaekumised kokku | 5 402 | 6 129 |

miljonites eurodes

Viitlaekumised

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Omavahendid

2 576

2 730

Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets)

1 261

1 310

Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine

911

1 516

EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide otsused

368

350

Ühtekuuluvusfond ja Regionaalarengu Fond: finantskorrektsioonid

146

—

Kalandusfond

32

82

Muud viitlaekumised

108

141

Viitlaekumised kokku

Viitlaekumised kokku

5 402

5 402

6 129

6 129

Siin rubriigis on kajastatud ka ettemakstud kulud kogusummas 233 miljonit eurot, mille põhiosa moodustavad oodatav 34 miljoni euro suurune makse büroode üüri eest, 25 miljoni euro suurune makse büroode ümberehitamise eest, 16 miljoni euro suurune makse põhivarade rendi eest, 37 miljoni euro suurune makse Euroopa kooli eest ja 59 miljoni euro suurune makse, mis maksti kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete kalanduslepingute alusel.

Muud viitlaekumised hõlmavad peamiselt viiviseid, kogunenud pangaintresse ja eelmaksetelt kogunenud intresse.

2.11.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Piiranguteta raha: |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | 15 039 | 11 313 |
| Arveldusarved | 1 415 | 956 |
| Avansikontod | 35 | 81 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | 26 | 2 |
| Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid | 1 456 | 1 367 |
| Kokku | 17 971 | 13 719 |
| Piirangutega raha | 5 753 | 5 037 |
| Kokku | 23 724 | 18 756 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Piiranguteta raha:

Piiranguteta raha:

Kontod riigikassades ja keskpankades

15 039

11 313

Arveldusarved

1 415

956

Avansikontod

35

81

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

26

2

Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid

1 456

1 367

Kokku

Kokku

17 971

17 971

13 719

13 719

Piirangutega raha

Piirangutega raha

5 753

5 753

5 037

5 037

Kokku

Kokku

23 724

23 724

18 756

18 756

Rahavoogude aruandes hõlmavad raha ja raha ekvivalendid järgmist.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Raha ja raha ekvivalendid | 23 724 | 18 756 |
| Raha ja raha ekvivalendid – tagatisfond (vt lisa 2.3.3) | 205 | 249 |
| Kokku | 23 929 | 19 005 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Raha ja raha ekvivalendid

23 724

18 756

Raha ja raha ekvivalendid – tagatisfond (vt lisa 2.3.3)

2.3.3

205

249

Kokku

Kokku

23 929

23 929

19 005

19 005

2.11.1.   Piiranguteta raha

Piiranguteta raha hulka kuuluvad kõik vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod, lühiajalised pangahoiused ja sularaha.

Suhteliselt suur riigikassades ja keskpankades hoitavate vahendite saldo on tingitud asjaolust, et aasta lõpu paranduseelarve kohaselt tuli 6 627 miljonit eurot liikmesriikidele tagasi maksta (seda tehti 2009. aasta alguses). Sellega seonduv kohustus on kajastatud lühiajalitse kreditoorsete võlgnevuste all (vt lisa 2.18.2). Sularaha saldot eelarveaasta lõpu seisuga mõjutasid ka veel kasutamata sihtotstarbelisest tulust tulenev sularaha (5,2 miljardit eurot), mida ei saa liikmesriikidele tagasi maksta, ja 2,1 miljardit eurot, mida hoiti 2009. eelarveaastasse ülekantud maksete assigneerinute katteks. Samuti tuleb liikmesriikidele nende 2009. aastal tasumisele kuuluvatest summadest tehtava mahaarvamise kaudu tagasi maksta 1,8 miljardi euro suurune eelarve täitmise tulemus.

2.18.2

2.11.2.   Piirangutega raha

Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtum on veel lõpetamata. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.12.   TÖÖTAJAHÜVITISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Töötajate pensionid | 32 867 | 30 212 |
| Muude isikute pensionid | 696 | 481 |
| Ühine ravikindlustusskeem | 3 993 | 2 787 |
| Kokku | 37 556 | 33 480 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Töötajate pensionid

32 867

30 212

Muude isikute pensionid

696

481

Ühine ravikindlustusskeem

3 993

2 787

Kokku

Kokku

37 556

37 556

33 480

33 480

2.12.1.   Töötajate pensionid

31. detsembri 2008. aasta seisuga raamatupidamisaruande koostamisel kohaldati Euroopa ametnike pensioniskeemi käsitlevaid eeskirju, mis on määratletud uusimas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade versioonis (kehtib alates 1. maist 2004). Personali pensione käsitlevad eeskirjad on vahetult kohaldatavad kõikides liikmesriikides. See kord reguleerib erinevat liiki pensione ja hüvitisi (vanadus-, invaliidus- ja toitjakaotuspension). Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab pensioniskeemis ettenähtud hüvitiste maksmine endast ühenduste eelarve kulu. Kõnealuste kulude katteks vahendeid ei eraldata, kuid liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud hüvitiste maksmise vastavalt nimetatud kulude rahastamiseks määratud ulatusele. Lisaks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses. Kõnealuse maksu summa vaadatakse igal aastal läbi ja vajadusel seda ajakohastatakse tagamaks, et maks (praegu 10,9 % põhipalgast) oleks piisav, et rahastada igal aastal ühte kolmandikku aasta jooksul omandatud õigustest.

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2008. aasta seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Nimetatud hindamises võeti arvesse vanaduse, invaliiduse ja toitjakaotusega seotud hüvitisi (erinevaid pensioni liike ning invaliidsushüvitist). Hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale. Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt oma kulukohustuste kindlaksmääramist kindlustusmatemaatilistel alustel, võttes arvesse nii lepingulisi hüvitisi töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade tõusu.

Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all. Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja hindamisel kasutatud kindlustusmatemaatilised eeldused olid järgmised:

| (1) | Nominaalne diskontomäär põhines skeemi kestusele (19 aastat) lähedase tähtajaga euroala valitsuse võlakirjadel 2008. aasta detsembris, mis sama kestusega nullkupongiga eurovõlakirjade 2008. aasta detsembri intressikõvera alusel arvutatuna moodustas hinnanguliselt 3,9 %. IPSAS 25 kohaselt peab inflatsioonimäär olema skeemi kestvusaja oodatav inflatsioonimäär − see tähendab, et see peab põhinema prognoositud väärtustel, mida väljendavad Euroopa finantsturgudel kaubeldavate indeksiga seotud võlakirjade prognoositud väärtused. Oodatav pikaajaline inflatsioonimäär oli 1,8 %, seega oli tegelik diskontomäär 2,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Nominaalne diskontomäär põhines skeemi kestusele (19 aastat) lähedase tähtajaga euroala valitsuse võlakirjadel 2008. aasta detsembris, mis sama kestusega nullkupongiga eurovõlakirjade 2008. aasta detsembri intressikõvera alusel arvutatuna moodustas hinnanguliselt 3,9 %. IPSAS 25 kohaselt peab inflatsioonimäär olema skeemi kestvusaja oodatav inflatsioonimäär − see tähendab, et see peab põhinema prognoositud väärtustel, mida väljendavad Euroopa finantsturgudel kaubeldavate indeksiga seotud võlakirjade prognoositud väärtused. Oodatav pikaajaline inflatsioonimäär oli 1,8 %, seega oli tegelik diskontomäär 2,1 %.

| (2) | Arvutamisel kasutati 2008. aasta rahvusvahelist avalike teenistujate keskmise eluea tabelit. See uus tabel töötati välja 2008. aastal koostöös ühise pensioniskeemide haldamise üksusega ning esmakordselt kasutati seda alates 1. juulist 2008 kehtivate pensionimaksete määra arvutamiseks. Nimetatud uue tabeliga asendatakse varasem keskmise eluea tabel (EL 2004), mida kasutati varasemates kohustuste väärtuse hinnangutes. |
| --- | --- |

(2)

Arvutamisel kasutati 2008. aasta rahvusvahelist avalike teenistujate keskmise eluea tabelit. See uus tabel töötati välja 2008. aastal koostöös ühise pensioniskeemide haldamise üksusega ning esmakordselt kasutati seda alates 1. juulist 2008 kehtivate pensionimaksete määra arvutamiseks. Nimetatud uue tabeliga asendatakse varasem keskmise eluea tabel (EL 2004), mida kasutati varasemates kohustuste väärtuse hinnangutes.

| (3) | Palkade üldine kasv, mis oli sama suur kui pensionide üldine ümberhindlusmäär, põhines palkade ja pensionide ümberhindamise 1997.−2008. aasta statistikal, milles kasutati 12 aasta libisevat keskmist, ning võrdus 0,3 %-ga. Palkade üldise kasvu määra ületavat individuaalset palgatõusu ajakohastati, et võtta arvesse 2008. aastal toimunud edutamisi. Kõnealuses tabelis esitatakse üksikasjad individuaalse palgatõusu määra kohta palgaastmete ja -järkude ning oodatavate pensionilemineku aastate (2009–2053) lõikes. |
| --- | --- |

(3)

Palkade üldine kasv, mis oli sama suur kui pensionide üldine ümberhindlusmäär, põhines palkade ja pensionide ümberhindamise 1997.−2008. aasta statistikal, milles kasutati 12 aasta libisevat keskmist, ning võrdus 0,3 %-ga. Palkade üldise kasvu määra ületavat individuaalset palgatõusu ajakohastati, et võtta arvesse 2008. aastal toimunud edutamisi. Kõnealuses tabelis esitatakse üksikasjad individuaalse palgatõusu määra kohta palgaastmete ja -järkude ning oodatavate pensionilemineku aastate (2009–2053) lõikes.

| (4) | Aktiivses teenistuses olevate ametnike abielukoefitsiendid pensionilemineku ajal põhinesid ametnike üldkogumi statistikal ja võrdusid meeste puhul 84 % ja naiste puhul 38 %-ga; endiste ametnike (pensionäride ja invaliidide) puhul arvestati praegust perekonnaseisu. |
| --- | --- |

(4)

Aktiivses teenistuses olevate ametnike abielukoefitsiendid pensionilemineku ajal põhinesid ametnike üldkogumi statistikal ja võrdusid meeste puhul 84 % ja naiste puhul 38 %-ga; endiste ametnike (pensionäride ja invaliidide) puhul arvestati praegust perekonnaseisu.

| (5) | Eeldatakse, et pensionileminek toimub ajal, mil ametnik saab kasu oma täielikest õigustest, võttes arvesse pensioni vähendust ennetähtaegselt pensionile jäämise korral ja Barcelona algatust pensionile jäämise edasilükkamise kohta (hiljemalt kuni 65. eluaastani). |
| --- | --- |

(5)

Eeldatakse, et pensionileminek toimub ajal, mil ametnik saab kasu oma täielikest õigustest, võttes arvesse pensioni vähendust ennetähtaegselt pensionile jäämise korral ja Barcelona algatust pensionile jäämise edasilükkamise kohta (hiljemalt kuni 65. eluaastani).

| (6) | Brutopensionide ja peretoetuste arvutamine põhineb personalieeskirjadel. |
| --- | --- |

(6)

Brutopensionide ja peretoetuste arvutamine põhineb personalieeskirjadel.

Kohustused hõlmavad järgmiste isikute eespool määratletud õigusi:

| (1) | kõigi institutsioonide ja ametite 31. detsembri 2008. aasta seisuga aktiivses teenistuses olev personal, kelle suhtes kohaldatakse pensioniskeemi; |
| --- | --- |

(1)

kõigi institutsioonide ja ametite 31. detsembri 2008. aasta seisuga aktiivses teenistuses olev personal, kelle suhtes kohaldatakse pensioniskeemi;

| (2) | pensioni veel mittesaavad isikud, s.t isikud, kes on ajutiselt või lõplikult lahkunud töölt Euroopa institutsioonidest, kuid kes on jätnud oma pensioniõigused pensioniskeemi (ainult isikud, kellel on kogunenud vähemalt 10 teenistusaastat); |
| --- | --- |

(2)

pensioni veel mittesaavad isikud, s.t isikud, kes on ajutiselt või lõplikult lahkunud töölt Euroopa institutsioonidest, kuid kes on jätnud oma pensioniõigused pensioniskeemi (ainult isikud, kellel on kogunenud vähemalt 10 teenistusaastat);

| (3) | endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse vanaduspensioni; |
| --- | --- |

(3)

endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse vanaduspensioni;

| (4) | endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsuspensioni; |
| --- | --- |

(4)

endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsuspensioni;

| (5) | endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsushüvitist; |
| --- | --- |

(5)

endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsushüvitist;

| (6) | toitjakaotuspensioni saajad (lesed, orvud, ülalpeetavad). |
| --- | --- |

(6)

toitjakaotuspensioni saajad (lesed, orvud, ülalpeetavad).

Väärtuse hindamise käigus saadud andmeid võrreldi eelmise, 31. detsembril 2007 läbiviidud kindlustusmatemaatilise hindamise alusel tehtud prognoosidega.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Muutused personali pensionikohustustes | Summa |
| Pensionikohustused 31. detsembri 2007. aasta seisuga (bruto) | 33 222 |
| Teeninduskulud | 1 161 |
| Intressikulud | 1 593 |
| Makstud hüvitised | (978) |
| Kindlustusmatemaatiline kahjum | 1 237 |
| Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus | 260 |
| Pensionikohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto) | 36 495 |

miljonites eurodes

Muutused personali pensionikohustustes

Summa

Pensionikohustused 31. detsembri 2007. aasta seisuga (bruto)

33 222

Teeninduskulud

1 161

Intressikulud

1 593

Makstud hüvitised

(978)

Kindlustusmatemaatiline kahjum

1 237

Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus

260

Pensionikohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto)

Pensionikohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto)

36 495

36 495

Peamised märkimist väärivad asjaolud on järgmised:

| — | 31. detsembri 2008. aasta seisuga hinnati kindlustusmatemaatilise kohustuse brutosummaks 36 495 miljonit eurot (2007. aastal 33 222 miljonit eurot). Sellele lisandub 1 277 miljoni euro (2007. aastal 1 345 miljoni euro) suurune koefitsiendiga korrigeerimise mõju. Pensioniskeemist kasusaajate makstavad maksud arvutatakse brutokohustuse kogusummast maha, saades tulemuseks netokohustuse, mida kajastatakse bilansis (kuna maks arvatakse maha pensionide maksmisel ja kantakse ühenduste tuludesse makse tegemise aastal). Kõnealune netokohustus (brutokohustus miinus maksud) oli seega 31. detsembri 2008. aasta seisuga hinnatud 32 867 miljonile eurole. |
| --- | --- |

—

31. detsembri 2008. aasta seisuga hinnati kindlustusmatemaatilise kohustuse brutosummaks 36 495 miljonit eurot (2007. aastal 33 222 miljonit eurot). Sellele lisandub 1 277 miljoni euro (2007. aastal 1 345 miljoni euro) suurune koefitsiendiga korrigeerimise mõju. Pensioniskeemist kasusaajate makstavad maksud arvutatakse brutokohustuse kogusummast maha, saades tulemuseks netokohustuse, mida kajastatakse bilansis (kuna maks arvatakse maha pensionide maksmisel ja kantakse ühenduste tuludesse makse tegemise aastal). Kõnealune netokohustus (brutokohustus miinus maksud) oli seega 31. detsembri 2008. aasta seisuga hinnatud 32 867 miljonile eurole.

| — | Tegelik diskontomäär langes 2007. aasta 2,4 % tasemelt 2008. aastal 2,1 %-ni; kui arvestada lisaks ka üldise palgatõusu (0,4 % 2007. aastal ja 0,3 % 2008. aastal) mõju, siis langes netodiskontomäär 2,0 %-lt 2007. aastal 1,8 %-ni 2008. aastal. See langus on üks peamisi põhjusi, miks üldine kohustus on suurenenud. |
| --- | --- |

—

Tegelik diskontomäär langes 2007. aasta 2,4 % tasemelt 2008. aastal 2,1 %-ni; kui arvestada lisaks ka üldise palgatõusu (0,4 % 2007. aastal ja 0,3 % 2008. aastal) mõju, siis langes netodiskontomäär 2,0 %-lt 2007. aastal 1,8 %-ni 2008. aastal. See langus on üks peamisi põhjusi, miks üldine kohustus on suurenenud.

| — | Põhiosa kindlustusmatemaatilisest kahjumist (1 867 miljonit eurot) tuleneb diskontomäära vähenemisest, mida osaliselt kompenseerisid muudest kindlustusmatemaatilistest eeldustest saadud kasum (410 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

Põhiosa kindlustusmatemaatilisest kahjumist (1 867 miljonit eurot) tuleneb diskontomäära vähenemisest, mida osaliselt kompenseerisid muudest kindlustusmatemaatilistest eeldustest saadud kasum (410 miljonit eurot).

| — | Personali pensioniskeemi liikmete arv suurenes 2 919 isiku võrra. |
| --- | --- |

—

Personali pensioniskeemi liikmete arv suurenes 2 919 isiku võrra.

| — | Kogu muutust kõnealustes kohustustes kajastatakse tulude ja kulude aruandes. |
| --- | --- |

—

Kogu muutust kõnealustes kohustustes kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

2.12.2.   Muude isikute pensionid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Esimese Astme Kohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka teatavate parlamendiliikmete pensionikohustused.

2.12.3.   Ühine ravikindlustusskeem

Hinnang on antud ka ühenduste prognoositava kohustuse kohta, mis seondub ühenduste maksetega ühisesse ravikindlustusskeemi seoses pensionile läinud töötajatega. Selle kohustuse väärtuseks on hinnatud 4 248 miljonit eurot. Skeemi varad, mille summa oli kokku 255 miljonit eurot (2007. aastal 260 miljonit eurot) lahutatakse sellest brutokohustusest. Arvutustes on arvesse võetud erinevate ELi institutsioonide ja ametite aktiivses teenistuses olevaid ametnikke ja pensionäre ja nende perekondi; komisjoni, kontrollikoja, Euroopa Kohtu, nõukogu, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa ombudsmani puhul on arvesse võetud ka aktiivseid liikmeid ja pensionäre. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis personali pensionide hindamisel (vt eespool). Kohustuse märkimisväärse suurenemise peamised põhjused on kindlustusmatemaatiliste eelduste (nt diskontomäär) muutusest tulenev kindlustusmatemaatiline kahjum ning keskmiste tervishoiukulude suurenemine.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Muutused ühise ravikindlustusskeemi kohustustes | Summa |
| Kohustused 31. detsembri 2007. aasta seisuga (bruto) | 3 047 |
| Tavapärased kulud | 133 |
| Intressikulud | 146 |
| Makstud hüvitised | (92) |
| Kindlustusmatemaatiline kahjum | 1 014 |
| Kohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto) | 4 248 |
| Miinus skeemi varad | (255) |
| Kohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (neto) | 3 993 |

miljonites eurodes

Muutused ühise ravikindlustusskeemi kohustustes

Summa

Kohustused 31. detsembri 2007. aasta seisuga (bruto)

3 047

Tavapärased kulud

133

Intressikulud

146

Makstud hüvitised

(92)

Kindlustusmatemaatiline kahjum

1 014

Kohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto)

4 248

Miinus skeemi varad

(255)

Kohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (neto)

Kohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (neto)

3 993

3 993

2.13.   RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD PIKAAJALISED VAHENDID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümber paigutatud lühiajaliste vahendite alla | Nüüdis-väärtuse diskontee-rimine | Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 297 | 169 | (39) | (6) | 0 | 0 | 421 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 744 | 0 | 0 | 0 | (34) | 109 | 819 |
| Finantsriskide katteks eraldatud vahendid | 14 | 8 | 0 | 0 | (11) | 1 | 12 |
| Muud | 24 | 86 | (16) | (2) | (3) | 0 | 89 |
| Kokku | 1 079 | 263 | (55) | (8) | (48) | 110 | 1 341 |

miljonites eurodes

Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümber paigutatud lühiajaliste vahendite alla

Nüüdis-väärtuse diskontee-rimine

Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Kohtuasjad

297

169

(39)

(6)

0

0

421

Tuumarajatiste likvideerimine

744

0

0

0

(34)

109

819

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

14

8

0

0

(11)

1

12

Muud

24

86

(16)

(2)

(3)

0

89

Kokku

Kokku

1 079

1 079

263

263

(55)

(55)

(8)

(8)

(48)

(48)

110

110

1 341

1 341

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast 2009. aastat tõenäoliselt maksta seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga. Suurem osa neist (403 miljonit eurot) seonduvad 31. detsembril 2008. aastal pooleli olnud kohtuasjadega, mis on seotud EAGFi tagatisrahastu kulude finantskorrektsioonidega ja põllumajanduskuludega seotud muude kohtuasjadega.

Tuumarajatiste likvideerimine

2002. aastal viis sõltumatute ekspertide rühm läbi uuringu selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Nende hinnang, milleks on 1 145 miljonit eurot (sealhulgas 76 miljoni euro suurune hinnanguline kulu, kui valitakse kõigi hoonete täielik lammutamine), on võetud raamatupidamisaruandes kajastatavate eraldatud vahendite summa aluseks. Kooskõlas ühenduste raamatupidamiseeskirjadega on need eraldatud vahendid seotud 2,5 % inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusele, kasutades eurotsooni nullkupongvahetuskursi kõverat. Sel viisil saadi eraldatud vahendite summaks 31. detsembri 2008. aasta seisuga 1 072 miljonit eurot, millest lahutati nimetatud kuupäevani kantud kulude summa 164 miljonit eurot, saades tulemuseks 908 miljonit eurot, mille väljamaksmine jaotub oodatavalt järgmiselt: 2009. aastal 89 miljonit eurot ja hiljem 819 miljonit eurot.

Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 30 aastat) peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

1998. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi, 2001. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi ning 2007. aastal konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames rakendatud VKEde tagatissüsteemi kohaselt on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid komisjoni nimel ja vastutusel. Kasutatud ja kasutamata tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Bilansipäeva seisuga vastavad finantsriskide katteks eraldatud vahendid mõlema tagatissüsteemi puhul finantsvahendajate ees võetud maksekohustustele, millest on lahutatud kuni bilansipäevani esitatud maksenõuete netosumma. Pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid on diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades eurotsooni nullkupongvahetuskursi kõverat).

Muud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Põhiosa neist vahenditest moodustavad rahalised toetused, mida ühendus annab prognooside kohaselt seoses teatavate loomahaiguste likvideerimise kuludega veterinaariaalaste hädaolukordade fondist mitmele liikmesriigile kogusummas 101 miljonit eurot (2007. aastal 42 miljonit eurot). Summa väljamaksmine jaotub oodatavalt järgmiselt: 2009. aastal 14 miljonit eurot ja hiljem 87 miljonit eurot.

2.14.   PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

2.14.1.   Võetud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Nimetus | Saldo 31.12.2007 seisuga | Uued võetud laenud | Tagasimaksed | Vahetus-kursi erinevused | Bilansilise maksumuse muutus | Saldo 31.12.2008 seisuga |
| Makro-majanduslik finantsabi | 792 | 0 | (129) | 0 | 0 | 663 |
| Maksebilansi rahastamis-vahend | 0 | 2 000 | 0 | 0 | 4 | 2 004 |
| EURATOM | 482 | 15 | (5) | 1 | 1 | 494 |
| Likvideeritav ESTÜ | 424 | 0 | (66) | (73) | (3) | 282 |
| Kokku | 1 698 | 2 015 | (200) | (72) | 2 | 3 443 |

miljonites eurodes

Nimetus

Saldo 31.12.2007 seisuga

Uued võetud laenud

Tagasimaksed

Vahetus-kursi erinevused

Bilansilise maksumuse muutus

Saldo 31.12.2008 seisuga

Makro-majanduslik finantsabi

792

0

(129)

0

0

663

Maksebilansi rahastamis-vahend

0

2 000

0

0

4

2 004

EURATOM

482

15

(5)

1

1

494

Likvideeritav ESTÜ

424

0

(66)

(73)

(3)

282

Kokku

Kokku

1 698

1 698

2 015

2 015

(200)

(200)

(72)

(72)

2

2

3 443

3 443

Võetud laenude jaotumine pika- ja lühiajalisteks laenudeks

| miljonites eurodes |
| --- |
| Võetud laenud | Tähtajaga alla 1 aasta | Tähtajaga üle 1 aasta | Kokku 31.12.2008 seisuga |
| Makromajanduslik finantsabi | 25 | 638 | 663 |
| Maksebilansi rahastamisvahend | 0 | 2 004 | 2 004 |
| EURATOM | 0 | 494 | 494 |
| Likvideeritav ESTÜ | 69 | 213 | 282 |
| Kokku | 94 | 3 349 | 3 443 |

miljonites eurodes

Võetud laenud

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

Kokku 31.12.2008 seisuga

Makromajanduslik finantsabi

25

638

663

Maksebilansi rahastamisvahend

0

2 004

2 004

EURATOM

0

494

494

Likvideeritav ESTÜ

69

213

282

Kokku

Kokku

94

94

3 349

3 349

3 443

3 443

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa ühenduste võetud laenud, mille tagasimakse tähtajani on jäänud rohkem kui aasta (makromajandusliku finantsabi eelneva aasta andmetes ei ole arvesse võetud tagatisfondi hoitavaid summasid). Võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 3 131 miljonit eurot (2007. aastal 1 344 miljonit eurot). Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside muutumisele, millele likvideeritava ESTÜ võetud laenude puhul on liidetud tehingute tegemisel kantud olulisemate tehingukulude aastane amortisatsioon, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

| Võetud laenud | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 3,022 %-5,29 % | 3,816 % -4,822 % |
| Euratom | 3,348 % –5,6775 % | 4,366 % -5,6775 % |
| Maksebilansi rahastamisvahend | 3,25 % | — |
| Likvideeritav ESTÜ | 4,939 %-11,875 % (6) | 4,375 % -11,875 % (6) |

Võetud laenud

31.12.2008

31.12.2007

Makromajanduslik finantsabi

3,022 %-5,29 %

3,816 % -4,822 %

Euratom

3,348 % –5,6775 %

4,366 % -5,6775 %

Maksebilansi rahastamisvahend

3,25 %

—

Likvideeritav ESTÜ

4,939 %-11,875 % (6)

6

4,375 % -11,875 % (6)

6

2.14.2.   Kauplemiseks hoitavad kohustused

| miljonites eurodes |
| --- |
| Likvideeritava ESTÜ hoitavad vahetuslepingud | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Pikaajalised | 0 | 7 |
| Lühiajalised | 25 | 4 |
| Kokku | 25 | 11 |

miljonites eurodes

Likvideeritava ESTÜ hoitavad vahetuslepingud

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Pikaajalised

0

7

Lühiajalised

25

4

Kokku

Kokku

25

25

11

11

Üksikasjalikumaid andmeid kauplemiseks hoitavad varade kohta vt lisades 2.3.4.2 ja 2.8.2.

2.3.4.2

2.8.2

2.15.   MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Kapitalirendi võlad | 1 770 | 1 519 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 403 | 427 |
| Muud | 53 | 43 |
| Kokku | 2 226 | 1 989 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Kapitalirendi võlad

1 770

1 519

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

403

427

Muud

53

43

Kokku

Kokku

2 226

2 226

1 989

1 989

See punkt hõlmab peamiselt liisingukohustusi, mille tähtaeg saabub rohkem kui aasta pärast (vt lisa 2.2). Samuti on siin kajastatud teatavate komisjoni ostetud hoonetega seonduvad summad, mille puhul ostuhind tasutakse osamaksetena − tegemist ei ole liisingulepingutega, sest omandiõigus anti kohe komisjonile üle.

2.2

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.16.   RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD LÜHIAJALISED VAHENDID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümber-paigutused teistesse rubriikidesse/teistest rubriikidest | Nüüdis-väärtuse diskontee-rimine | Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 28 | 7 | (3) | (16) | 0 | 0 | 16 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 78 | 0 | 0 | (25) | 34 | 2 | 89 |
| Finantsriskide katteks eraldatud vahendid | 233 | 1 | 0 | (44) | 11 | 1 | 202 |
| Muud | 30 | 28 | (10) | (10) | 3 | 0 | 41 |
| Kokku | 369 | 36 | (13) | (95) | 48 | 3 | 348 |

miljonites eurodes

Summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümber-paigutused teistesse rubriikidesse/teistest rubriikidest

Nüüdis-väärtuse diskontee-rimine

Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Kohtuasjad

28

7

(3)

(16)

0

0

16

Tuumarajatiste likvideerimine

78

0

0

(25)

34

2

89

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

233

1

0

(44)

11

1

202

Muud

30

28

(10)

(10)

3

0

41

Kokku

Kokku

369

369

36

36

(13)

(13)

(95)

(95)

48

48

3

3

348

348

Siia rubriiki kuulub see osa riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditest, mille maksetähtaeg on lühem kui aasta.

2.17.   LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad võetud laenud, mille bilansipäevajärgne tagasimakse tähtaeg on alla 12 kuu, summas 94 miljonit eurot (vt lisa 2.14.1) ja kauplemiseks hoitavad kohustused summas 25 miljonit eurot (vt lisa 2.14.2).

94 miljonit eurot

2.14.1

25 miljonit eurot

2.14.2

2.18.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal | 64 | 65 |
| Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused | 12 026 | 13 939 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 115 | 189 |
| Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu | 77 472 | 81 187 |
| Kokku | 89 677 | 95 380 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

64

65

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

12 026

13 939

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

115

189

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

77 472

81 187

Kokku

Kokku

89 677

89 677

95 380

95 380

2.18.1.   Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Kapitalirendi kohustused | 52 | 32 |
| Muud | 12 | 33 |
| Kokku | 64 | 65 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Kapitalirendi kohustused

52

32

Muud

12

33

Kokku

Kokku

64

64

65

65

2.18.2.   Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liik | Saldo 31.12.2008 | Saldo 31.12.2007 |
| Liikmesriigid | 11 386 | 12 328 |
| Tarnijad ja muud | 1 175 | 2 244 |
| Summad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist | (535) | (633) |
| Kokku | 12 026 | 13 939 |

miljonites eurodes

Liik

Saldo 31.12.2008

Saldo 31.12.2007

Liikmesriigid

11 386

12 328

Tarnijad ja muud

1 175

2 244

Summad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist

(535)

(633)

Kokku

Kokku

12 026

12 026

13 939

13 939

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on ühendustele esitatud toetusmeetmete raames. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel (vt lisa 2.18.3). Nende ülekandmiskirjete alusel kirjendatakse arvestuslikud abikõlblikud summad kumuleerunud kuludena ja mitteabikõlblikud summad jäävad lahtiseks kontodel „Võlad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist”. Selleks et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, on otsustatud, et tasumisele kuuluv netosumma kajastatakse lühiajalise kohustusena.

2.18.3

Liikmesriigid

Siin esitatud summadest kõige olulisem on 4 660 miljonit eurot (2007. aastal 6 287 miljonit eurot), mis on struktuurifondide meetmete raames maksmata kulutaotluste summa. Samuti on siin kajastatud 6 627 miljonit eurot (2007. aastal 5 889 miljonit eurot), mis kuulus vastavalt 2008. aasta lõpus koostatud paranduseelarvele liikmeriikidele tagasimaksmisele ja maksti neile tagasi 2009. aasta veebruaris.

Tarnijad ja muud

Siin rubriigis on kajastatud summad, mis võlgnetakse seoses toetusmeetmete ja hangetega, samuti summad, mis võlgnetakse avalik-õiguslikele asutustele ja konsolideerimata üksustele (nt Euroopa Arengufond).

Summad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liik | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat | 249 | 194 |
| Regionaalpoliitika peadirektoraat | 161 | 229 |
| Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | 36 | 21 |
| Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat | 7 | 109 |
| Keskkonna peadirektoraat | 7 | 20 |
| Muud | 75 | 60 |
| Kokku | 535 | 633 |

miljonites eurodes

Liik

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat

249

194

Regionaalpoliitika peadirektoraat

161

229

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

36

21

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat

7

109

Keskkonna peadirektoraat

7

20

Muud

75

60

Kokku

Kokku

535

535

633

633

2.18.3.   Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Kumuleerunud kulud | 77 260 | 80 937 |
| Ettemakstud tulu | 50 | 47 |
| Muud | 162 | 203 |
| Kokku | 77 472 | 81 187 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Kumuleerunud kulud

77 260

80 937

Ettemakstud tulu

50

47

Muud

162

203

Kokku

Kokku

77 472

77 472

81 187

81 187

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

KUMULEERUNUD KULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| EAGFi kumuleerunud kulud: |
| Kulud 16.10.2008−31.12.2008 | 30 415 | 28 642 |
| Otsetoetused | 12 682 | 13 786 |
| Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine | 3 787 | 3 108 |
| Muud | (13) | (101) |
| EAGF kokku | 46 871 | 45 435 |
| Struktuurimeetmete kumuleerunud kulud: |
| EAFRD | 7 004 | 6 723 |
| ERF ja uuenduslikud meetmed | 10 687 | 15 244 |
| Ühtekuuluvusfond | 2 810 | 1 593 |
| ISPA | 4 | 0 |
| ESF | 4 596 | 7 744 |
| Struktuurifondid kokku | 25 101 | 31 304 |
| Muud kumuleerunud kulud: |
| Teadus- ja arendustegevus | 1 978 | 1 315 |
| Muud | 3 310 | 2 883 |
| Muud kokku | 5 288 | 4 198 |
| Kumuleerunud kulud kokku | 77 260 | 80 937 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

EAGFi kumuleerunud kulud:

EAGFi kumuleerunud kulud:

Kulud 16.10.2008−31.12.2008

30 415

28 642

Otsetoetused

12 682

13 786

Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine

3 787

3 108

Muud

(13)

(101)

EAGF kokku

EAGF kokku

46 871

46 871

45 435

45 435

Struktuurimeetmete kumuleerunud kulud:

Struktuurimeetmete kumuleerunud kulud:

EAFRD

7 004

6 723

ERF ja uuenduslikud meetmed

10 687

15 244

Ühtekuuluvusfond

2 810

1 593

ISPA

4

0

ESF

4 596

7 744

Struktuurifondid kokku

Struktuurifondid kokku

25 101

25 101

31 304

31 304

Muud kumuleerunud kulud:

Muud kumuleerunud kulud:

Teadus- ja arendustegevus

1 978

1 315

Muud

3 310

2 883

Muud kokku

Muud kokku

5 288

5 288

4 198

4 198

Kumuleerunud kulud kokku

Kumuleerunud kulud kokku

77 260

77 260

80 937

80 937

NETOVARA

2.19.   RESERVID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2008 seisuga | Saldo 31.12.2007 seisuga |
| Õiglase väärtuse reserv | 41 | 7 |
| Muud reservid: |
| Tagatisfond | 1 276 | 1 118 |
| Ümberhindlusreserv | 57 | 57 |
| Laenude võtmise ja andmise tehingud | 1 528 | 1 525 |
| Muud | 213 | 99 |
| Kokku | 3 074 | 2 799 |
| Kokku | 3 115 | 2 806 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2008 seisuga

Saldo 31.12.2007 seisuga

Õiglase väärtuse reserv

41

41

7

7

Muud reservid:

Tagatisfond

1 276

1 118

Ümberhindlusreserv

57

57

Laenude võtmise ja andmise tehingud

1 528

1 525

Muud

213

99

Kokku

Kokku

3 074

3 074

2 799

2 799

Kokku

Kokku

3 115

3 115

2 806

2 806

2.19.1.   Õiglase väärtuse reserv

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse likviidsete varade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

2.19.2.   Muud reservid

Tagatisfond

Tagatisfondi tegevuse kohta vaata ka lisa 2.3.3. See reserv kajastab fondi tagatavate summade 9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav.

2.3.3

Ümberhindlusreserv

Ümberhindlusreserv hõlmab kinnisvara ja seadmete ümberhindlust. Eelarveaasta lõpu 57 miljoni euro suurune saldo on seotud komisjonile kuuluva maa ja hoonete ümberhindamisega, mis teostati veel enne uutele raamatupidamiseeskirjadele üleminekut.

Laenude võtmise ja andmise tehingute reserv

Kõnealuse reservi summad on seotud ühenduse laenude võtmise ja andmise tehingutega. Peamise osa sellest moodustavad likvideeritava ESTÜ reservid, millest suurim on söe ja terase teadusfondi varade reserv. Kõnealune reserv moodustati ESTÜ likvideerimise raames ja selle suurus 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli 1 526 miljonit eurot.

2.20.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2007. aasta seisuga | 61 426 |
| 2007. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele | 1 529 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 158 |
| Muud muutused reservis | 108 |
| Likvideeritav ESTÜ: 2007. eelarveaasta eraldatud tulem | 4 |
| Eelarveaasta tulem (ülejääk) | (12 686) |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga kokku | 50 539 |
| Jaotub järgmiselt: |
| Töötajahüvitised | 37 556 |
| Muud summad | 12 983 |

miljonites eurodes

Summa

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2007. aasta seisuga

61 426

61 426

2007. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele

1 529

Muutused tagatisfondi reservis

158

Muud muutused reservis

108

Likvideeritav ESTÜ: 2007. eelarveaasta eraldatud tulem

4

Eelarveaasta tulem (ülejääk)

(12 686)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga kokku

50 539

50 539

Jaotub järgmiselt:

Jaotub järgmiselt:

Töötajahüvitised

37 556

Muud summad

12 983

Kõnealune summa kajastab seda osa ühenduse kuni 31. detsembrini 2008 kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 ning mida rahastatakse aasta N+1 eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevusega. Liikmesriikidele 16. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2008 kestnud perioodi eest tasumisele kuuluvate maksete summa moodustas 30,4 miljardit eurot. Enamiku sissenõutavatest summadest maksavad liikmesriigid tegelikult vähem kui 12 kuu jooksul pärast kõnealuse eelarveaasta lõppu järgmise aasta eelarve raames.

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad (13 miljardit eurot) vähenesid märkimisväärselt võrreldes eelneva aastaga (2007. aastal 27,9 miljardit eurot). Vähenemise peamised põhjused on kreditoorse võlgnevuse vähenemine 5,7 miljardi euro võrra (vt lisa 2.18), eelmaksete suurenemine 4,7 miljardi euro võrra (vt lisad 2.5 ja 2.9) ja sularaha suurenemine 5 miljardi euro võrra (vt lisa 2.11).

2.18

2.5

2.9

2.11

Põhimõtteliselt on pikema väljamakseperioodiga ainult töötajahüvitiste kohustused, mis ühendustel on oma töötajate ees; sealjuures tuleks märkida, et pensionimaksete rahastamise iga-aastastest eelarvetest tagavad liikmesriigid. Üksnes teabe huvides on allpool esitatud tulevaste töötajahüvitiste maksete jaotumise prognoos:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Lühiajalised kohustused: 2009. aastal tasumisele kuuluvad summad | 1 160 |
| Pikaajalised kohustused: pärast 2009. aastat tasumisele kuuluvad summad | 36 396 |
| Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2008 seisuga kokku | 37 556 |

miljonites eurodes

Summa

Lühiajalised kohustused: 2009. aastal tasumisele kuuluvad summad

1 160

Pikaajalised kohustused: pärast 2009. aastat tasumisele kuuluvad summad

36 396

Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2008 seisuga kokku

Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2008 seisuga kokku

37 556

37 556

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3.   TULUDE JA KULUDE ARUANDE LISAD

3.1.   TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2008 | 2007 |
| Tulu omavahenditest: | 3.1.1 | | |
| Kogurahvatulu põhised omavahendid | | 74 479 | 73 922 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | | 19 008 | 19 442 |
| Traditsioonilised omavahendid: |
| Põllumajandusmaksud | | 1 184 | 1 429 |
| Tollimaksud | | 15 196 | 15 288 |
| Suhkrumaksud | | 702 | (36) |
| Traditsioonilised omavahendid kokku | | 17 082 | 16 681 |
| Eelarve korrigeerimine | 3.1.2 | 1 930 | 1 892 |
| Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud | | 214 | 147 |
| Kokku | | 112 713 | 112 084 |

miljonites eurodes

Lisa

2008

2007

Tulu omavahenditest:

3.1.1

3.1.1

Kogurahvatulu põhised omavahendid

74 479

73 922

Käibemaksupõhised omavahendid

19 008

19 442

Traditsioonilised omavahendid:

Põllumajandusmaksud

1 184

1 184

1 429

1 429

Tollimaksud

15 196

15 196

15 288

15 288

Suhkrumaksud

702

702

(36)

(36)

Traditsioonilised omavahendid kokku

Traditsioonilised omavahendid kokku

17 082

17 082

16 681

16 681

Eelarve korrigeerimine

3.1.2

3.1.2

1 930

1 892

Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud

214

147

Kokku

Kokku

112 713

112 713

112 084

112 084

Tulu omavahenditest on Euroopa ühenduste põhitegevustulude peamine osa. Seega rahastatakse kulusid valdavalt omavahenditest, muu tulu moodustab vaid väikse osa kogu rahastamisest.

3.1.1.   Tulu omavahenditest

Omavahendite kategooriaid on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda põllumajandusmaksudest, suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete (Ühendkuningriigi tagasimakse) korrigeerimise mehhanism. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mille ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust. Kogurahvatulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tulude summat. Tulu leitakse ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesriikide kogurahvatulude summa suhtes.

Omavahendite tase oli 2007. ja 2008. aastal küllaltki sarnane. 524 miljoni euro suuruse kasvu põhjustas peamiselt suhkrumaksude suurenemine, mis tulenes suhkruturu ühist korraldust käsitlevate õigusaktide muutmisest.

3.1.2.   Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2007. aasta eelarve ülejääk (1 529 miljonit eurot), mis makstakse otse liikmesriikidele tagasi sel teel, et vähendatakse nende järgmisel eelarveaastal ühendustele ülekandmisele kuuluvat omavahendite summat; seega on tegemist 2008. eelarveaasta tuluga. Nõukogu otsuse 2000/597/EÜ, (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) kohaselt võimaldatakse Ühendkuningriigile eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimist. Kuna kõnealust summat rahastavad teised liikmesriigid, peaks netomõju eelarve täitmise tulemusele ja eelarveaasta tulemile puuduma. Ometi kirjendati selles rubriigis 400 miljoni euro suurune summa, mis tuleneb erinevustest eelarve koostamise eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursside (vt määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõige 3) ja nende vahetuskursside vahel, mis kehtisid ajal, mil majandus- ja rahaliitu (EMU) mittekuuluvad liikmesriigid tegelikult oma maksed tegid.

3.2.   MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2008 | 2007 |
| Trahvid | 3.2.1 | 3 171 | 3 339 |
| Põllumajandusmaksud | 3.2.2 | 2 299 | 2 634 |
| Kulude sissenõudmine: | 3.2.3 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 61 | 93 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 4 | 10 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 90 | 133 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 1 349 | 577 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 0 | 1 |
| Kokku | | 1 504 | 814 |
| Tulu haldustegevusest: | 3.2.4 | | |
| Töötajad | | 974 | 908 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu | | 25 | 26 |
| Muu tulu haldustegevusest | | 149 | 181 |
| Kokku | | 1 148 | 1 115 |
| Mitmesugused põhitegevustulud: | 3.2.5 | | |
| Korrigeerimised/riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | | 71 | 23 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | | 269 | 276 |
| Muud | | 1 269 | 879 |
| Kokku | | 1 609 | 1 178 |
| Kokku | | 9 731 | 9 080 |

miljonites eurodes

Lisa

2008

2007

Trahvid

3.2.1

3.2.1

3 171

3 339

Põllumajandusmaksud

3.2.2

3.2.2

2 299

2 634

Kulude sissenõudmine:

3.2.3

3.2.3

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

61

93

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

4

10

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

90

133

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1 349

577

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

1

Kokku

Kokku

1 504

1 504

814

814

Tulu haldustegevusest:

3.2.4

3.2.4

Töötajad

974

908

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

25

26

Muu tulu haldustegevusest

149

181

Kokku

Kokku

1 148

1 148

1 115

1 115

Mitmesugused põhitegevustulud:

3.2.5

3.2.5

Korrigeerimised/riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

71

23

Kasum vahetuskursi muutustest

269

276

Muud

1 269

879

Kokku

Kokku

1 609

1 609

1 178

1 178

Kokku

Kokku

9 731

9 731

9 080

9 080

3.2.1.   Trahvid

See tulu seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest. Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse pärast seda, kui komisjoni trahvi määramise otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud. Eespool ei ole kajastatud konkurentsivastase tegevuse eest määratud trahve, millest Euroopa Komisjon on teada andnud arvutikiipide tootjale 2009. aasta mais (1,06 miljardit eurot) ja kahele elektrienergia tootjale 2009. aasta juulis (1,106 miljardit eurot).

3.2.2.   Põllumajandusmaksud

Kõnealused summad seonduvad piimamaksudega (338 miljonit eurot, 2007. aastal 232 miljonit eurot) ja suhkrumaksudega (1 961 miljonit eurot, 2007. aastal 2 402 miljonit eurot). Piimamaksud kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei ole seotud komisjoni tehtud eelnevate maksetega, siis praktikas käsitletakse neid sihtotstarbelise tuluna. Suhkrumaksud seonduvad suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondiga, mille abil suhkrusektori reformi raames on alandatud suhkru hinda siseturul, et vähendada ELi hinna ja rahvusvahelise hinna vahet. Selleks et õhutada madalama konkurentsivõimega suhkrutootjaid turult lahkuma, loodi oma tegevust ise rahastav ümberkorraldusfond, mida rahastatakse suhkrutootjatele pandud ajutisest maksust saadavast tulust, mida käsitletakse sihtotstarbelise tuluna. Kõnealust skeemi rakendatakse neli aastat.

3.2.3.   Kulude sissenõudmine

Selles rubriigis on kajastatud komisjoni välja antud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt üldeelarvest väljamakstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või abikõlblikkuse analüüsi alusel, ning liikmesriikide välja antud sissenõudekorraldused, mis on esitatud EAGFi kuludest abisaajatele. Siin on kajastatud ka eelneva eelarveaasta lõpu viitlaekumiste prognooside muutusi võrreldes aruandeaasta lõpu omadega. EÜ kulude sissenõudmine ei kajastu siiski selles rubriigis täies ulatuses, eelkõige selliste oluliste kuluvaldkondade puhul nagu struktuurimeetmed, mille puhul mitteabikõlblike summade tagastamise tagamiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse välja andmist. EÜ raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei ole tuluna kajastatud ka eelmaksete sissenõudmist. Täiendava teabe saamiseks alusetult makstud toetussummade tagasimaksmise kohta vt lisa 6.

6

Kulude sissenõudmine: eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Selles alamrubriigis kajastatud kogusumma 1 349 miljonit eurot koosneb Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga (EAGF) seonduvast 1 000 miljonist eurost ja struktuurimeetmetega seonduvast 349 miljonist eurost.

(a)   Põllumajandus, EAGF

Selles rubriigis kirjendatud eelarveaasta põllumajanduse valdkonna tulud moodustavad 1 000 miljonit eurot ning koosnevad järgnevast:

| — | eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tulenevad vastavuskorrektsioonid summas 859 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tulenevad vastavuskorrektsioonid summas 859 miljonit eurot;

| — | pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid summas 141 miljonit eurot, mis koosneb järgnevast: liikmesriikide deklareeritud tagasimaksed summas 360 miljonit eurot, mis liikmesriigid on eelarveaasta jooksul sisse nõudnud ning millest on lahutatud eelarveaasta lõpu seisuga pettuse ja eeskirjade eiramisega seoses sissenõudmisele kuuluvate, kuid veel tagasimaksmata liikmesriikide deklareeritud summade vähenemine 219 miljoni euro võrra (2008. aasta lõpus 684 miljonit eurot ja 2007. aasta lõpus 902 miljonit eurot), vt ka lisa 2.10.2.2. |
| --- | --- |

—

pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid summas 141 miljonit eurot, mis koosneb järgnevast: liikmesriikide deklareeritud tagasimaksed summas 360 miljonit eurot, mis liikmesriigid on eelarveaasta jooksul sisse nõudnud ning millest on lahutatud eelarveaasta lõpu seisuga pettuse ja eeskirjade eiramisega seoses sissenõudmisele kuuluvate, kuid veel tagasimaksmata liikmesriikide deklareeritud summade vähenemine 219 miljoni euro võrra (2008. aasta lõpus 684 miljonit eurot ja 2007. aasta lõpus 902 miljonit eurot), vt ka lisa 2.10.2.2.

2.10.2.2

31. detsembri 2008. aasta seisuga moodustasid EAGFi kulud, mida korrigeeritakse tulevikus, kui auditid on lõpule viidud, kokku 1,7 miljardit eurot. See summa on kajastatud bilansiväliste kirjete aruandes tingimusliku varana (vt lisa 5.3).

5.3

(b)   Struktuurimeetmed

Selles rubriigis kajastatud struktuurimeetmete raames kantud kulude sissenõudmine moodustas 349 miljonit eurot. 2007. eelarveaastal oli asjaomane summa 77 miljonit eurot.

Siia alamrubriiki kuuluvad ka sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel alusetult makstud kulude sissenõudmiseks summas 267 miljonit eurot, ja viitlaekumiste muutus (suurenemine) eelarveaasta lõpu seisuga summas 82 miljonit eurot. Sissenõudekorraldused antakse välja ainult järgmistel juhtudel:

| — | ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist; |
| --- | --- |

—

ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist;

| — | programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osamakse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid abikõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab; |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osamakse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid abikõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab;

| — | programmi lõpetamise järel sissenõutud summade tagasimaksmise puhul, mis toimub pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist. |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamise järel sissenõutud summade tagasimaksmise puhul, mis toimub pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist.

Kulude sissenõudmiseks 2008. aastal välja antud sissenõudekorraldused kogusummas 267 miljonit eurot võib jaotada järgmiselt: 2008. aastal tehtud otsustest tulenevad finantskorrektsioonid (200 miljonit eurot), enne 2008. aastat tehtud otsustest tulenevad finantskorrektsioonid (34 miljonit eurot), vigade või eeskirjade eiramise tõttu ebaõigesti makstud summade sissenõudmine (31 miljonit eurot) ja muud sissenõudekorraldused (2 miljonit eurot). Struktuurimeetmetega seoses välja antud muud sissenõudekorraldused käsitlevad eelmaksete tagasinõudmist. Kõnealused summad on näidatud tuluna, kuid kantud bilansi eelmaksete rubriiki.

Võimalike tulevaste finantskorrektsioonidega seonduv 2,6 miljardi euro suurune summa, mille kohta ei ole veel lõplikku otsust tehtud, on kajastatud tingimusliku varana (vt lisa 5.3).

5.3

Kulude sissenõudmine: muud eelarve täitmise liigid

See alamrubriik on kokku 155 miljonit eurot ja siia kuuluvad sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel tehtud maksete sissenõudmiseks; kõnealustest maksetest moodustavad 48 miljonit eurot alusetult tehtud maksed, 135 miljonit eurot muud sissenõudekorraldused, –22 miljonit eurot viitlaekumiste muutus eelarveaasta lõpu seisuga ja –6 miljonit eurot konsolideeritavate üksuste vahelised elimineerimiskanded. Muude eelarve täitmise liikide raames tehtud muud sissenõudmised moodustavad 24 miljonit eurot ja seonduvad eelmaksete tagasinõudmisega. Kõnealused summad on näidatud tuluna, kuid kantud bilansi eelmaksete rubriiki.

3.2.4.   Tulu haldustegevusest

See tulu tuleneb peamiselt personali palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb peamiselt kahest summast – pensionimaksetest ja tulude maksustamisest.

3.2.5.   Mitmesugused põhitegevustulud

321 miljoni euro suurune summa (2007. aastal 296 miljonit eurot) on saadud läbirääkijariikidelt. Mitmesuguste põhitegevustulude suurenemise üks peamisi põhjusi võrreldes eelneva eelarveaastaga on see, et 2008. aastal on nende all kajastatud EAGFi nõuete väärtuse taastamisega seonduv 109 miljoni euro suurune tulu (2007. aastal 11 miljonit eurot). Lisaks sellele on 2008. aastal bilansis esmakordselt kajastatud eelmaksetega seonduv summa (241 miljonit eurot; 2007. aastal 33 miljonit eurot), mille vastaskanne on samuti kajastatud selle rubriigi all; suurim osa sellest (231 miljonit eurot) seondub Schengeni rahastu raames väljamakstud summadega.

Selle rubriigi alla kuulub ka kasum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.5). Nimetatud kasum tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumit.

3.5

3.3.   HALDUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Personalikulud | 4 563 | 4 289 |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | 330 | 343 |
| Muud halduskulud | 2 827 | 2 488 |
| Kokku | 7 720 | 7 120 |

miljonites eurodes

2008

2007

Personalikulud

4 563

4 289

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

330

343

Muud halduskulud

2 827

2 488

Kokku

Kokku

7 720

7 720

7 120

7 120

Siia kuuluvad ühenduste tegevuse käigus kantud halduskulud, mis hõlmavad personalikulusid ning immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvaid kulusid (nt amortisatsioon, hoolduskulud jne).

3.4.   PÕHITEGEVUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2008 | 2007 |
| Peamised põhitegevuskulud: | 3.4.1 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 7 998 | 9 504 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 3 077 | 1 185 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 1 278 | 1 978 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 81 839 | 89 778 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 1 188 | 949 |
| Kokku | | 95 380 | 103 394 |
| Muud põhitegevuskulud: | 3.4.2 | | |
| Korrigeerimised/riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | | 278 | 260 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | | 773 | 399 |
| Muud | | 783 | 629 |
| Kokku | | 1 834 | 1 288 |
| Kokku | | 97 214 | 104 682 |

miljonites eurodes

Lisa

2008

2007

Peamised põhitegevuskulud:

Peamised põhitegevuskulud:

3.4.1

3.4.1

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

7 998

9 504

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

3 077

1 185

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

1 278

1 978

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

81 839

89 778

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

1 188

949

Kokku

Kokku

95 380

95 380

103 394

103 394

Muud põhitegevuskulud:

Muud põhitegevuskulud:

3.4.2

3.4.2

Korrigeerimised/riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

278

260

Kahjum vahetuskursi muutustest

773

399

Muud

783

629

Kokku

Kokku

1 834

1 834

1 288

1 288

Kokku

Kokku

97 214

97 214

104 682

104 682

3.4.1.   Peamised põhitegevuskulud

Euroopa ühenduste põhitegevuskulud katavad finantsperspektiivi erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja mis meetodil eelarvet täidetakse. Enamiku kulude (86 %) puhul rakendatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad näiteks sellised valdkonnad nagu EAGFi kulud ja erinevate struktuurimeetmete (Regionaalarengu Fond, Sotsiaalfond, Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Ühtekuuluvusfond ja Kalandusfond) kaudu rahastatav tegevus.

Põhitegevuskulude vähenemine 2008. aastal tuleneb suures osas erinevate struktuurimeetmete kaudu rahastatavatest meetmetest, mille puhul eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. Nende meetmete jaoks koostatakse programmid ja need käivitatakse kas viieks või kuueks aastaks. 31. detsembri 2008. aasta seisuga olid korraga pooleli kahe programmitöö perioodi meetmed, s.o 2000.−2006. aasta programmid ja 2007.−2013. aasta programmid. Struktuurimeetmete vähenemine 7,9 miljardi euro võrra tuleneb asjaolust, et 2006. eelarveaastal algas mõnede rahastatavate projektide (ajavahemikuga 2000−2006 seonduvad programmid) likvideerimine ning mõned projektid (ajavahemikuga 2007−2013 seonduvad programmid) ei edenenud nii hästi, kui 2007. aastal oli prognoositud. Nende uute projektide jaoks tehti 2008. aastal teine osa eelmaksetest (st selgitusi lisas 2.5), kuid programmide rakendamine liikmesriikides toimus kavandatust aeglasemalt − seda osalt nõudmise tõttu, et komisjon peab liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid heaks kiitma.

2.5

Kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise raames kantud kulude suurenemist 1,9 miljardi euro võrra tasakaalustas osaliselt otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise raames kantud kulude vähenemine 1,3 miljardi euro võrra. Tegelikult on aruandeaastal toimunud projektide ümberliigitamine, mille raames on peamiselt rakendusametite projekte liigitatud kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise raames kantud kulude alt ümber otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise raames kantud kulude alla.

3.4.2.   Muud põhitegevuskulud

Kahjum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.6) tekib igapäevasest tegevusest ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavatest tehingutest ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on vajalik raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Nimetatud kahjum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kahjumit.

3.6

Netopositsiooni vaadates on näha, et aasta jooksul saadi vahetuskursi muutustest märkimisväärne netokahjum. Kõige suuremat kahju kandis vahetuskursi muutuste tõttu komisjon, kelle puhul aasta jooksul vahetuskursi muutustest põhjustatud realiseerimata netokahjum tulenes välisvaluuta saldode ümberhindamisest eelarveaasta lõpus. Enamik kahjumist (305 miljonist eurost 242 miljonit eurot) seondub Inglise naela ja Rootsi krooniga. Nende kahe valuuta kurss euro suhtes langes 2008. aasta viimase nelja kuu jooksul üle 20 %. Eelarveaasta lõpus hoiab komisjon märkimisväärseid välisvaluuta, sh Inglise naela ja Rootsi krooni saldosid oma omavahendite pangakontodel, et katta oma sularahavajadusi eelarve täitmisel.

Komisjon kandis vahetuskursi muutuste tõttu ka märkimisväärset realiseeritud netokahjumit, millest enamik (192 miljonist eurost umbes 150 miljonit eurot) tulenes raamatupidamiskannetest, mis seondusid omavahendite maksetega, mida tegid oma valuutas liikmesriigid, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud. Kahjum tulenes erinevusest raamatupidamises kasutatava vahetuskursi ja asjaomaste valuutade turukursi vahel. Esimest neist kasutab komisjon summade laekumisel nende arvelevõtmiseks oma raamatupidamises ja teise alusel konverteeritakse summad eurodesse enne nende kasutamist komisjoni tehtavate maksete jaoks. Nagu eespool mainitud, langes mitme Euroopa valuuta, sealhulgas eelkõige Inglise naela, Poola zloti ja Rootsi krooni kurss euro suhtes 2008. aasta viimase nelja kuu jooksul märkimisväärselt ja pidevalt. Selle tulemusel oli komisjoni omavahendite neisse valuutadesse konverteerimisel kasutatav turukurss sel perioodil regulaarselt madalam kui raamatupidamises kasutatav vahetuskurss, mille alusel need summad olid raamatupidamises arvele võetud. Ülejäänud osa erinevusest seondub muude raamatupidamiskannetega, sealhulgas komisjoni poolt muudes valuutades tehtud maksetega.

Alamrubriiki „Muud” kuuluvad peamiselt eelmaksete korrigeerimised ja komisjoni võlglastele esitatud nõuete allahindamise/mahakandmise summad. Siin on kajastatud ka 144 miljoni euro suurune summa, mis seondub CARDS programmi rakendamisega Kosovos, Serbias ja Montenegros, ning 143 miljoni euro suurune summa, mis seondub kahe muu programmiga, mida haldab üks konsolideeritud ametitest.

3.5.   FINANTSTULU

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Dividenditulu (riskikapitalifondidest) | 22 | 6 |
| Intressitulu: |
| Eelmaksetelt | 50 | 33 |
| Viivised hilinenud maksetelt | 26 | 81 |
| Vahetuslepingutelt | 13 | 19 |
| Likviidsetelt varadelt | 102 | 97 |
| Antud laenudelt | 105 | 106 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt | 349 | 263 |
| Muud | 3 | 12 |
| Kokku | 648 | 611 |
| Muu finantstulu: |
| Realiseeritud kasum finantsvarade müügist | 4 | 6 |
| Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjumi vähenemine | 0 | 1 |
| Muud | 11 | 23 |
| Kokku | 15 | 30 |
| Nüüdisväärtuse korrigeerimised | 3 | 24 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | 10 | 3 |
| Kokku | 698 | 674 |

miljonites eurodes

2008

2007

Dividenditulu (riskikapitalifondidest)

Dividenditulu

22

22

6

6

Intressitulu:

Intressitulu:

Eelmaksetelt

50

33

Viivised hilinenud maksetelt

26

81

Vahetuslepingutelt

13

19

Likviidsetelt varadelt

102

97

Antud laenudelt

105

106

Rahalt ja raha ekvivalentidelt

349

263

Muud

3

12

Kokku

648

648

611

611

Muu finantstulu:

Muu finantstulu:

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

4

6

Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjumi vähenemine

0

1

Muud

11

23

Kokku

15

15

30

30

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

3

3

24

24

Kasum vahetuskursi muutustest

Kasum vahetuskursi muutustest

10

10

3

3

Kokku

Kokku

698

698

674

674

3.6.   FINANTSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Intressikulud: |
| Liisingult | 91 | 101 |
| Vahetuslepingutelt | 10 | 17 |
| Võetud laenudelt | 90 | 91 |
| Muud | 9 | 5 |
| Kokku | 200 | 214 |
| Muud finantskulud: |
| Finantsriskide katteks eraldatud vahendite korrigeerimised | 12 | 11 |
| Finantstasud eelarvevahenditelt | 50 | 57 |
| Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist | 8 | 9 |
| Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 11 | 15 |
| Muud | 56 | 35 |
| Kokku | 137 | 127 |
| Nüüdisväärtuse korrigeerimised | 118 | 7 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 12 | 6 |
| Kokku | 467 | 354 |

miljonites eurodes

2008

2007

Intressikulud:

Intressikulud:

Liisingult

91

101

Vahetuslepingutelt

10

17

Võetud laenudelt

90

91

Muud

9

5

Kokku

200

200

214

214

Muud finantskulud:

Muud finantskulud:

Finantsriskide katteks eraldatud vahendite korrigeerimised

12

11

Finantstasud eelarvevahenditelt

50

57

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

8

9

Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

11

15

Muud

56

35

Kokku

137

137

127

127

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

118

118

7

7

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

12

12

6

6

Kokku

Kokku

467

467

354

354

Lisaks kahjumile finantsvarade müügist ja nende väärtuse allahindlusest kuuluvad muude finantskulude hulka ka finantsriskide katteks eraldatud vahendite korrigeerimised ja usaldusisikutele makstud haldustasud.

3.7.   OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕTETE NETOKASUMIS/(-KAHJUMIS)

Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapitaliosaluse meetodi kohaselt kajastavad ühendused tulude ja kulude aruandes oma osa oma sidusettevõtte EIFi ja ühisettevõtete netokasumis (vt lisad 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8.   SEGMENDIARUANDLUS

Segmendiaruandes on esitatud põhitegevustulude ja -kulude jaotumine poliitikavaldkondade lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevuspõhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad on raamatupidamisaruandes esitamise eesmärgil rühmitatud kolme suurema rubriigi alla – tegevus Euroopa Liidus, tegevus väljaspool Euroopa Liitu ning teenused ja muu.

„Tegevus Euroopa Liidus” on neist rubriikidest mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu siseseid poliitikavaldkondi. „Tegevus väljaspool Euroopa Liitu” käsitleb väljaspool ELi hallatavaid poliitikavaldkondi, näiteks kaubandust ja abi. „Teenused ja muu” on sise- ja horisontaalne tegevus, mis on vajalik ühenduste institutsioonide ja asutuste toimimiseks.

Konsolideeritud ametid on integreeritud eri poliitikavaldkondadesse. Muud institutsioonid peale komisjoni on rühmitatud konkreetse poliitikavaldkonna alla. Erinevate poliitikavaldkondade all on esitatud brutonäitajad enne konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi ning konsolideerimisest tulenevad elimineerimised on tehtud korraga ühes veerus.

Tähele tuleks panna, et omavahendeid ja osamaksusid ei ole erinevate tegevusliikide vahel ära jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad kesksed komisjoni talitused. Need andmed on siin esitatud selleks, et netotulemust oleks võimalik tulude ja kulude aruandega võrrelda.

SEGMENDIARUANDLUS - KOKKUVÕTE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Tegevus ELis | Tegevus väljaspool ELi | Teenused ja muu | Likvideeritav ESTÜ | Teised institutsioonid | Konsolideeri-misest tulenevad elimineerimised | Kokku |
| Põhitegevustulud: |
| Trahvid | 3 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Põllumajandusmaksud | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Kulude sissenõudmine | 1 384 | 120 | 6 | 0 | 0 | (6) | 1 504 |
| Tulu haldustegevusest | 69 | 35 | 832 | 0 | 352 | (140) | 1 148 |
| Muud põhitegevustulud | 1 756 | 266 | 586 | 2 | 2 | (1 003) | 1 609 |
| PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU | 8 679 | 421 | 1 424 | 2 | 354 | (1 149) | 9 731 |
| Halduskulud |
| Personalikulud | (1 610) | (714) | (1 018) | 0 | (1 229) | 8 | (4 563) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (58) | (18) | (115) | 0 | (139) | 0 | (330) |
| Muud halduskulud | (645) | (279) | (848) | 0 | (1 239) | 184 | (2 827) |
| | (2 313) | (1 011) | (1 981) | 0 | (2 607) | 192 | (7 720) |
| Põhitegevuskulud: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (4 807) | (3 604) | (226) | 0 | 0 | 639 | (7 998) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (3 094) | (195) | (3) | 0 | 0 | 215 | (3 077) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (21) | (1 257) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 278) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | (81 748) | (17) | (74) | 0 | 0 | 0 | (81 839) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (115) | (1 074) | 0 | 0 | 0 | 1 | (1 188) |
| Muud põhitegevuskulud | (879) | (182) | (820) | (54) | (1) | 102 | (1 834) |
| | (90 664) | (6 329) | (1 123) | (54) | (1) | 957 | (97 214) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (92 977) | (7 340) | (3 104) | (54) | (2 608) | 1 149 | (104 934) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (84 298) | (6 919) | (1 680) | (52) | (2 254) | 0 | (95 203) |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 112 713 |
| Põhitegevuse ülejääk | 17 510 |
| Finantstulu (neto) | 231 |
| Muudatused töötajahüvitiste kohustustes | (5 009) |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete kasumis/kahjumis | (46) |
| Eelarveaasta tulem | 12 686 |

miljonites eurodes

Tegevus ELis

Tegevus väljaspool ELi

Teenused ja muu

Likvideeritav ESTÜ

Teised institutsioonid

Konsolideeri-misest tulenevad elimineerimised

Kokku

Põhitegevustulud:

Trahvid

3 171

0

0

0

0

0

3 171

Põllumajandusmaksud

2 299

0

0

0

0

0

2 299

Kulude sissenõudmine

1 384

120

6

0

0

(6)

1 504

Tulu haldustegevusest

69

35

832

0

352

(140)

1 148

Muud põhitegevustulud

1 756

266

586

2

2

(1 003)

1 609

PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU

8 679

8 679

421

421

1 424

1 424

2

2

354

354

(1 149)

(1 149)

9 731

9 731

Halduskulud

Personalikulud

(1 610)

(714)

(1 018)

0

(1 229)

8

(4 563)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(58)

(18)

(115)

0

(139)

0

(330)

Muud halduskulud

(645)

(279)

(848)

0

(1 239)

184

(2 827)

(2 313)

(2 313)

(1 011)

(1 011)

(1 981)

(1 981)

0

0

(2 607)

(2 607)

192

192

(7 720)

(7 720)

Põhitegevuskulud:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(4 807)

(3 604)

(226)

0

0

639

(7 998)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(3 094)

(195)

(3)

0

0

215

(3 077)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(21)

(1 257)

0

0

0

0

(1 278)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(81 748)

(17)

(74)

0

0

0

(81 839)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(115)

(1 074)

0

0

0

1

(1 188)

Muud põhitegevuskulud

(879)

(182)

(820)

(54)

(1)

102

(1 834)

(90 664)

(90 664)

(6 329)

(6 329)

(1 123)

(1 123)

(54)

(54)

(1)

(1)

957

957

(97 214)

(97 214)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(92 977)

(92 977)

(7 340)

(7 340)

(3 104)

(3 104)

(54)

(54)

(2 608)

(2 608)

1 149

1 149

(104 934)

(104 934)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(84 298)

(84 298)

(6 919)

(6 919)

(1 680)

(1 680)

(52)

(52)

(2 254)

(2 254)

0

0

(95 203)

(95 203)

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

112 713

112 713

Põhitegevuse ülejääk

Põhitegevuse ülejääk

17 510

17 510

Finantstulu (neto)

231

Muudatused töötajahüvitiste kohustustes

(5 009)

Osa sidus- ja ühisettevõtete kasumis/kahjumis

(46)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

12 686

12 686

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Majandus- ja rahandusasjad | Ettevõtlus ja tööstus | Konkurents | Tööhõive | Põllumajandus | Transport ja energeetika | Keskkond. | Teadusuuringud | Infoühiskond |
| Põhitegevustulud: |
| Trahvid | 0 | 0 | 3 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kulude sissenõudmine | 1 | 1 | 0 | 58 | 1 005 | 7 | 1 | 3 | 10 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 11 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 1 | 7 |
| Muud põhitegevustulud | 0 | 218 | 3 | 32 | 145 | 297 | 39 | 370 | 6 |
| PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU | 1 | 230 | 3 171 | 90 | 3 449 | 316 | 40 | 374 | 23 |
| Halduskulud | (51) | (225) | (68) | (99) | (108) | (218) | (93) | (265) | (131) |
| Personalikulud | (45) | (149) | (62) | (74) | (89) | (161) | (70) | (151) | (94) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | 0 | (11) | 0 | (1) | 0 | (4) | (1) | 0 | 0 |
| Muud halduskulud | (6) | (65) | (6) | (24) | (19) | (53) | (22) | (114) | (37) |
| Põhitegevuskulud: | (52) | (336) | (54) | (8 175) | (54 290) | (1 326) | (186) | (2 672) | (1 377) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (52) | (250) | 0 | (186) | (46) | 819 | (162) | (2 630) | (1 266) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 818) | (8) | 0 | (92) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | (7 976) | (54 049) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (100) | 0 | 0 | 0 |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | (86) | (54) | (13) | (192) | (216) | (16) | (42) | (19) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (103) | (561) | (122) | (8 274) | (54 398) | (1 544) | (279) | (2 937) | (1 508) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (102) | (331) | 3 049 | (8 184) | (50 949) | (1 228) | (239) | (2 563) | (1 485) |

miljonites eurodes

Majandus- ja rahandusasjad

Ettevõtlus ja tööstus

Konkurents

Tööhõive

Põllumajandus

Transport ja energeetika

Keskkond.

Teadusuuringud

Infoühiskond

Põhitegevustulud:

Põhitegevustulud:

Trahvid

0

0

3 168

0

0

0

0

0

0

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

2 299

0

0

0

0

Kulude sissenõudmine

1

1

0

58

1 005

7

1

3

10

Tulu haldustegevusest

0

11

0

0

0

12

0

1

7

Muud põhitegevustulud

0

218

3

32

145

297

39

370

6

PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU

1

1

230

230

3 171

3 171

90

90

3 449

3 449

316

316

40

40

374

374

23

23

Halduskulud

Halduskulud

(51)

(51)

(225)

(225)

(68)

(68)

(99)

(99)

(108)

(108)

(218)

(218)

(93)

(93)

(265)

(265)

(131)

(131)

Personalikulud

(45)

(149)

(62)

(74)

(89)

(161)

(70)

(151)

(94)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

0

(11)

0

(1)

0

(4)

(1)

0

0

Muud halduskulud

(6)

(65)

(6)

(24)

(19)

(53)

(22)

(114)

(37)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(52)

(52)

(336)

(336)

(54)

(54)

(8 175)

(8 175)

(54 290)

(54 290)

(1 326)

(1 326)

(186)

(186)

(2 672)

(2 672)

(1 377)

(1 377)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(52)

(250)

0

(186)

(46)

819

(162)

(2 630)

(1 266)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

0

0

(1 818)

(8)

0

(92)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

0

(3)

(11)

0

0

0

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

(7 976)

(54 049)

0

0

0

0

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

0

0

0

0

(100)

0

0

0

Muud põhitegevuskulud

0

(86)

(54)

(13)

(192)

(216)

(16)

(42)

(19)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(103)

(103)

(561)

(561)

(122)

(122)

(8 274)

(8 274)

(54 398)

(54 398)

(1 544)

(1 544)

(279)

(279)

(2 937)

(2 937)

(1 508)

(1 508)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(102)

(102)

(331)

(331)

3 049

3 049

(8 184)

(8 184)

(50 949)

(50 949)

(1 228)

(1 228)

(239)

(239)

(2 563)

(2 563)

(1 485)

(1 485)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Teadusuuringute Ühiskeskus | Kalandus | Siseturg | Regionaalpoliitika | Maksundus ja tolliliit | Haridus ja kultuur | Tervis ja tarbijakaitse | Õigus, vabadus ja turvalisus | Tegevus ELis kokku |
| Põhitegevustulud: |
| Trahvid | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Kulude sissenõudmine | 0 | (41) | 0 | 329 | 0 | 4 | 5 | 1 | 1 384 |
| Tulu haldustegevusest | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 69 |
| Muud põhitegevustulud | 52 | 8 | 198 | (1) | 1 | 151 | 135 | 102 | 1 756 |
| PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU | 90 | (33) | 201 | 328 | 1 | 155 | 140 | 103 | 8 679 |
| Halduskulud | (334) | (39) | (146) | (66) | (46) | (160) | (165) | (99) | (2 313) |
| Personalikulud | (222) | (32) | (100) | (55) | (38) | (85) | (110) | (73) | (1 610) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (29) | 0 | (4) | 0 | (1) | (1) | (4) | (2) | (58) |
| Muud halduskulud | (83) | (7) | (42) | (11) | (7) | (74) | (51) | (24) | (645) |
| Põhitegevuskulud: | (84) | (883) | (41) | (19 058) | (56) | (1 284) | (509) | (281) | (90 664) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (81) | (235) | (5) | (29) | (56) | (142) | (358) | (128) | (4 807) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (21) | 0 | (1 126) | (30) | 1 | (3 094) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (7) | 0 | 0 | 0 | 0 | (21) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | (644) | 0 | (18 986) | 0 | 0 | 0 | (93) | (81 748) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Muud põhitegevuskulud | (3) | (4) | (36) | 0 | 0 | (16) | (121) | (61) | (879) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (418) | (922) | (187) | (19 124) | (102) | (1 444) | (674) | (380) | (92 977) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (328) | (955) | 14 | (18 796) | (101) | (1 289) | (534) | (277) | (84 298) |

miljonites eurodes

Teadusuuringute Ühiskeskus

Kalandus

Siseturg

Regionaalpoliitika

Maksundus ja tolliliit

Haridus ja kultuur

Tervis ja tarbijakaitse

Õigus, vabadus ja turvalisus

Tegevus ELis kokku

Põhitegevustulud:

Põhitegevustulud:

Trahvid

0

0

3

0

0

0

0

0

3 171

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

0

0

0

0

2 299

Kulude sissenõudmine

0

(41)

0

329

0

4

5

1

1 384

Tulu haldustegevusest

38

0

0

0

0

0

0

0

69

Muud põhitegevustulud

52

8

198

(1)

1

151

135

102

1 756

PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU

90

90

(33)

(33)

201

201

328

328

1

1

155

155

140

140

103

103

8 679

8 679

Halduskulud

Halduskulud

(334)

(334)

(39)

(39)

(146)

(146)

(66)

(66)

(46)

(46)

(160)

(160)

(165)

(165)

(99)

(99)

(2 313)

(2 313)

Personalikulud

(222)

(32)

(100)

(55)

(38)

(85)

(110)

(73)

(1 610)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(29)

0

(4)

0

(1)

(1)

(4)

(2)

(58)

Muud halduskulud

(83)

(7)

(42)

(11)

(7)

(74)

(51)

(24)

(645)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(84)

(84)

(883)

(883)

(41)

(41)

(19 058)

(19 058)

(56)

(56)

(1 284)

(1 284)

(509)

(509)

(281)

(281)

(90 664)

(90 664)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(81)

(235)

(5)

(29)

(56)

(142)

(358)

(128)

(4 807)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(21)

0

(1 126)

(30)

1

(3 094)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(7)

0

0

0

0

(21)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

(644)

0

(18 986)

0

0

0

(93)

(81 748)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(115)

Muud põhitegevuskulud

(3)

(4)

(36)

0

0

(16)

(121)

(61)

(879)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(418)

(418)

(922)

(922)

(187)

(187)

(19 124)

(19 124)

(102)

(102)

(1 444)

(1 444)

(674)

(674)

(380)

(380)

(92 977)

(92 977)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(328)

(328)

(955)

(955)

14

14

(18 796)

(18 796)

(101)

(101)

(1 289)

(1 289)

(534)

(534)

(277)

(277)

(84 298)

(84 298)

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Välissuhted | Kaubandus | Arenguabi | Laienemine | Humanitaarabi | Tegevus väljaspool ELi kokku |
| Põhitegevustulud: |
| Kulude sissenõudmine | 19 | 0 | 4 | 92 | 5 | 120 |
| Tulu haldustegevusest | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 |
| Muud põhitegevustulud | 67 | 0 | (1) | 199 | 1 | 266 |
| PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU | 121 | 0 | 3 | 291 | 6 | 421 |
| Halduskulud | (740) | (51) | (135) | (62) | (23) | (1 011) |
| Personalikulud | (477) | (45) | (127) | (50) | (15) | (714) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (17) | 0 | 0 | (1) | 0 | (18) |
| Muud halduskulud | (246) | (6) | (8) | (11) | (8) | (279) |
| Põhitegevuskulud: | (2 988) | (10) | (876) | (1 586) | (869) | (6 329) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (2 163) | (7) | (530) | (503) | (401) | (3 604) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (42) | 0 | 3 | (156) | 0 | (195) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (352) | 0 | (154) | (751) | 0 | (1 257) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | (17) | 0 | 0 | (17) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (413) | (3) | (170) | (21) | (467) | (1 074) |
| Muud põhitegevuskulud | (18) | 0 | (8) | (155) | (1) | (182) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (3 728) | (61) | (1 011) | (1 648) | (892) | (7 340) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (3 607) | (61) | (1 008) | (1 357) | (886) | (6 919) |

miljonites eurodes

Välissuhted

Kaubandus

Arenguabi

Laienemine

Humanitaarabi

Tegevus väljaspool ELi kokku

Põhitegevustulud:

Põhitegevustulud:

Kulude sissenõudmine

19

0

4

92

5

120

Tulu haldustegevusest

35

0

0

0

0

35

Muud põhitegevustulud

67

0

(1)

199

1

266

PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU

121

121

0

0

3

3

291

291

6

6

421

421

Halduskulud

Halduskulud

(740)

(740)

(51)

(51)

(135)

(135)

(62)

(62)

(23)

(23)

(1 011)

(1 011)

Personalikulud

(477)

(45)

(127)

(50)

(15)

(714)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(17)

0

0

(1)

0

(18)

Muud halduskulud

(246)

(6)

(8)

(11)

(8)

(279)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(2 988)

(2 988)

(10)

(10)

(876)

(876)

(1 586)

(1 586)

(869)

(869)

(6 329)

(6 329)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(2 163)

(7)

(530)

(503)

(401)

(3 604)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(42)

0

3

(156)

0

(195)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(352)

0

(154)

(751)

0

(1 257)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

(17)

0

0

(17)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(413)

(3)

(170)

(21)

(467)

(1 074)

Muud põhitegevuskulud

(18)

0

(8)

(155)

(1)

(182)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(3 728)

(3 728)

(61)

(61)

(1 011)

(1 011)

(1 648)

(1 648)

(892)

(892)

(7 340)

(7 340)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(3 607)

(3 607)

(61)

(61)

(1 008)

(1 008)

(1 357)

(1 357)

(886)

(886)

(6 919)

(6 919)

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Press ja teave | Pettustevastane Amet | Koordinee-rimine | Personal ja haldus | Eurostat | Eelarve | Audit | Keeled | Muu | Teenused ja muu kokku |
| Põhitegevustulud: |
| Kulude sissenõudmine | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Tulu haldustegevusest | 1 | 5 | 0 | 682 | 0 | 46 | 0 | 98 | 0 | 832 |
| Muud põhitegevustulud | (2) | (1) | 8 | 38 | 0 | 235 | 0 | 42 | 266 | 586 |
| PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU | (1) | 4 | 8 | 723 | 3 | 281 | 0 | 140 | 266 | 1 424 |
| Halduskulud | (94) | (49) | (151) | (1 200) | (66) | (50) | (9) | (390) | 28 | (1 981) |
| Personalikulud | (59) | (34) | (127) | (436) | (60) | (38) | (8) | (284) | 28 | (1 018) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (2) | 0 | 0 | (113) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Muud halduskulud | (33) | (15) | (24) | (651) | (6) | (12) | (1) | (106) | 0 | (848) |
| Põhitegevuskulud: | (80) | (15) | (8) | (45) | (22) | (217) | 0 | (1) | (735) | (1 123) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (77) | (15) | (1) | (29) | (21) | (104) | 0 | (1) | 22 | (226) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | 0 | (7) | (16) | (1) | (39) | 0 | 0 | (757) | (820) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (174) | (64) | (159) | (1 245) | (88) | (267) | (9) | (391) | (707) | (3 104) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (175) | (60) | (151) | (522) | (85) | 14 | (9) | (251) | (441) | (1 680) |

miljonites eurodes

Press ja teave

Pettustevastane Amet

Koordinee-rimine

Personal ja haldus

Eurostat

Eelarve

Audit

Keeled

Muu

Teenused ja muu kokku

Põhitegevustulud:

Põhitegevustulud:

Kulude sissenõudmine

0

0

0

3

3

0

0

0

0

6

Tulu haldustegevusest

1

5

0

682

0

46

0

98

0

832

Muud põhitegevustulud

(2)

(1)

8

38

0

235

0

42

266

586

PÕHITEGEVUSTULUD KOKKU

(1)

(1)

4

4

8

8

723

723

3

3

281

281

0

0

140

140

266

266

1 424

1 424

Halduskulud

Halduskulud

(94)

(94)

(49)

(49)

(151)

(151)

(1 200)

(1 200)

(66)

(66)

(50)

(50)

(9)

(9)

(390)

(390)

28

28

(1 981)

(1 981)

Personalikulud

(59)

(34)

(127)

(436)

(60)

(38)

(8)

(284)

28

(1 018)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(2)

0

0

(113)

0

0

0

0

0

(115)

Muud halduskulud

(33)

(15)

(24)

(651)

(6)

(12)

(1)

(106)

0

(848)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(80)

(80)

(15)

(15)

(8)

(8)

(45)

(45)

(22)

(22)

(217)

(217)

0

0

(1)

(1)

(735)

(735)

(1 123)

(1 123)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(77)

(15)

(1)

(29)

(21)

(104)

0

(1)

22

(226)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(3)

0

0

0

0

0

0

0

0

(3)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

0

0

(74)

0

0

0

(74)

Muud põhitegevuskulud

0

0

(7)

(16)

(1)

(39)

0

0

(757)

(820)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(174)

(174)

(64)

(64)

(159)

(159)

(1 245)

(1 245)

(88)

(88)

(267)

(267)

(9)

(9)

(391)

(391)

(707)

(707)

(3 104)

(3 104)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(175)

(175)

(60)

(60)

(151)

(151)

(522)

(522)

(85)

(85)

14

14

(9)

(9)

(251)

(251)

(441)

(441)

(1 680)

(1 680)

4.   RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

4.1.   RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on ühenduste raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on ühenduste vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või -puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud või kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse Euroopa ühenduste aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Eespool esitatud rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ühendustel puudub).

4.2.   PÕHITEGEVUS

Põhitegevus on ühenduste igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitleta investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ühenduste igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, mis on seotud näiteks EIFi, EBRD ja riskikapitali fondidega. Seda põhjusel, et nimetatud tegevuse eesmärk on osaleda poliitiliseks eesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

4.3.   INVESTEERIMISTEGEVUS

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ühenduste tehtud tegelikke investeeringuid.

Tuleb märkida, et ühenduste hoitavatest raha ja raha ekvivalentide saldodest 5 753 miljonit eurot ei saa ühendused kasutada. See on raha, mis on saadud määratud trahvidest, mille puhul teine pool on trahvi määramise vaidlustanud. Need summad on selgelt kajastatud „piirangutega rahana” lisas 2.11.

2.11

5.   BILANSIVÄLISTE KIRJETE ARUANNE

TINGIMUSLIKUD VARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Saadud tagatised | 5.1 | 260 | 237 |
| Pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumitega seotud tingimuslikud varad | 5.2 | 2 010 | 1 701 |
| Pooleliolevad finantskorrektsioonid | 5.3 | 4 390 | 4 436 |
| Muud tingimuslikud varad | 5.4 | 43 | 19 |
| Tingimuslikud varad kokku | | 6 703 | 6 393 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2008

31.12.2007

Saadud tagatised

5.1

5.1

260

237

Pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumitega seotud tingimuslikud varad

5.2

5.2

2 010

1 701

Pooleliolevad finantskorrektsioonid

5.3

5.3

4 390

4 436

Muud tingimuslikud varad

5.4

5.4

43

19

Tingimuslikud varad kokku

Tingimuslikud varad kokku

6 703

6 703

6 393

6 393

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA EDASPIDISEKS RAHASTAMISEKS VÕETUD KULUKOHUSTUSED

Kõiki tingimuslikke kohustusi ja kulukohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ühenduste eelarvest tulevastel aastatel. Ühenduste eelarvet rahastavad liikmesriigid.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Tingimuslikud kohustused | Lisa | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Antud tagatised | 5.5 | 17 510 | 15 863 |
| Trahvid – Euroopa Kohtule esitatud kaebused | 5.6 | 10 198 | 8 682 |
| EAGF – pooleliolevad kohtuasjad | 5.7 | 1 609 | 1 095 |
| Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad | 5.8 | 281 | 2 043 |
| Muud tingimuslikud kohustused | 5.9 | 18 | 19 |
| Tingimuslikud kohustused kokku | | 29 616 | 27 702 |

miljonites eurodes

Tingimuslikud kohustused

Lisa

31.12.2008

31.12.2007

Antud tagatised

5.5

5.5

17 510

15 863

Trahvid – Euroopa Kohtule esitatud kaebused

5.6

5.6

10 198

8 682

EAGF – pooleliolevad kohtuasjad

5.7

5.7

1 609

1 095

Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad

5.8

5.8

281

2 043

Muud tingimuslikud kohustused

5.9

5.9

18

19

Tingimuslikud kohustused kokku

Tingimuslikud kohustused kokku

29 616

29 616

27 702

27 702

| Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustused | Lisa | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kasutamata jäänud kulukohustused | 5.10 | 4 885 | 239 |
| Veel ära kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused | 5.11 | 120 023 | 95 992 |
| Mitmeaastaste meetmetega seonduvad juriidilised kohustused | 5.12 | 333 659 | 386 209 |
| Osamaksud seotud organisatsioonidele | 5.13 | 1 072 | 996 |
| Kasutusrendi kulukohustused | 5.14 | 2 349 | 2 003 |
| Lepingulised kulukohustused | 5.15 | 983 | 806 |
| Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustused kokku | | 462 971 | 486 245 |

Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustused

Lisa

31.12.2008

31.12.2007

Kasutamata jäänud kulukohustused

5.10

5.10

4 885

239

Veel ära kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused

5.11

5.11

120 023

95 992

Mitmeaastaste meetmetega seonduvad juriidilised kohustused

5.12

5.12

333 659

386 209

Osamaksud seotud organisatsioonidele

5.13

5.13

1 072

996

Kasutusrendi kulukohustused

5.14

5.14

2 349

2 003

Lepingulised kulukohustused

5.15

5.15

983

806

Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustused kokku

Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustused kokku

462 971

462 971

486 245

486 245

TINGIMUSLIKUD VARAD

5.1.   SAADUD TAGATISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Täitmistagatised | 239 | 217 |
| Muud | 21 | 20 |
| Kokku | 260 | 237 |

miljonites eurodes

31.12.2008

31.12.2007

Täitmistagatised

239

217

Muud

21

20

Kokku

Kokku

260

260

237

237

Mõnikord nõutakse täitmistagatisi tagamaks, et ühenduste rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ühendustega sõlmitud lepingutest.

Tuleb märkida, et komisjon on saanud kolmandate isikute tagatisi ka seoses antud laenudega (486 miljonit eurot, vt lisa 2.4.2), tehtud eelmaksetega (968 miljonit eurot, vt lisa 2.9) ja määratud trahvidega (2 403 miljonit eurot, vt lisa 2.10.2.1). Kõnealused tagatised erinevad aga eespool avaldatutest, sest need seonduvad varadega, mis on juba bilansis kajastatud.

2.4.2

2.9

2.10.2.1

5.2.   PETTUSED JA EESKIRJADE EIRAMINE

Allpool esitatud tabelis on näidatud potentsiaalne summa, mille liikmesriigid võivad sisse nõuda struktuurifondidega seotud põhjendamatute kulutaotluste tõttu. Tabel põhineb ametlikel aruannetel, mille liikmesriigid on esitanud komisjoni määruse nr 1681/94 kohaselt, ning summad on selles näidatud liikmesriikide lõikes.

Tingimuslikud varad: pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Austria | 13 | 15 |
| Belgia | 16 | 16 |
| Tšehhi | 13 | 1 |
| Taani | 10 | 10 |
| Eesti | 2 | 1 |
| Soome | 3 | 3 |
| Prantsusmaa | 12 | 12 |
| Saksamaa | 581 | 592 |
| Kreeka | 62 | 69 |
| Ungari | 5 | 1 |
| Iirimaa | 1 | 1 |
| Itaalia | 441 | 434 |
| Läti | 4 | 1 |
| Leedu | 2 | 0 |
| Malta | 1 | 0 |
| Madalmaad | 14 | 12 |
| Poola | 13 | 11 |
| Portugal | 114 | 83 |
| Slovakkia | 9 | 1 |
| Sloveenia | 1 | 0 |
| Hispaania | 279 | 249 |
| Rootsi | 2 | 2 |
| Ühendkuningriik | 257 | 178 |
| Kokku | 1 855 | 1 692 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

31.12.2008

31.12.2007

Austria

13

15

Belgia

16

16

Tšehhi

13

1

Taani

10

10

Eesti

2

1

Soome

3

3

Prantsusmaa

12

12

Saksamaa

581

592

Kreeka

62

69

Ungari

5

1

Iirimaa

1

1

Itaalia

441

434

Läti

4

1

Leedu

2

0

Malta

1

0

Madalmaad

14

12

Poola

13

11

Portugal

114

83

Slovakkia

9

1

Sloveenia

1

0

Hispaania

279

249

Rootsi

2

2

Ühendkuningriik

257

178

Kokku

Kokku

1 855

1 855

1 692

1 692

Tabelis esitatud summad kujutavad endast pigem teoreetilist maksimumi kui tegelikult tulevikus ühenduste eelarvesse laekuvaid summasid järgmistel põhjustel:

| — | Liikmesriigid ei anna alati oma sissenõudmistoimingute tulemustest aru. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid ei anna alati oma sissenõudmistoimingute tulemustest aru.

| — | Kuigi liikmesriigid peavad komisjoni teavitama sissenõudmise tõenäosusest, on võimatu täpselt määrata, milline osa veel sissenõudmata summadest tegelikult sisse nõutakse. Riiklikes õigusaktides on mõnel juhul sätestatud 30aastane aegumistähtaeg, mistõttu riiklikud ametiasutused võivad soovi korral lükata võla ametliku mahakandmise edasi, isegi kui sissenõudmise võimalus on vaid teoreetiline. Struktuurimeetmete puhul peavad liikmesriigid nüüd saatma komisjonile kord aastas sissenõudmist ootavate summade kohta aruande (komisjoni määruse (EÜ) nr 438/2001 artikkel 8), et anda tegelikust olukorrast parem ülevaade. |
| --- | --- |

—

Kuigi liikmesriigid peavad komisjoni teavitama sissenõudmise tõenäosusest, on võimatu täpselt määrata, milline osa veel sissenõudmata summadest tegelikult sisse nõutakse. Riiklikes õigusaktides on mõnel juhul sätestatud 30aastane aegumistähtaeg, mistõttu riiklikud ametiasutused võivad soovi korral lükata võla ametliku mahakandmise edasi, isegi kui sissenõudmise võimalus on vaid teoreetiline. Struktuurimeetmete puhul peavad liikmesriigid nüüd saatma komisjonile kord aastas sissenõudmist ootavate summade kohta aruande (komisjoni määruse (EÜ) nr 438/2001 artikkel 8), et anda tegelikust olukorrast parem ülevaade.

| — | Isegi kui asjaomane liikmesriik alustab sissenõudmismenetlust õigeaegselt, ei ole positiivne tulemus garanteeritud. See kehtib eriti juhtudel, kui sissenõudekorraldus kohtus vaidlustatakse. |
| --- | --- |

—

Isegi kui asjaomane liikmesriik alustab sissenõudmismenetlust õigeaegselt, ei ole positiivne tulemus garanteeritud. See kehtib eriti juhtudel, kui sissenõudekorraldus kohtus vaidlustatakse.

| — | Üksikprojekte kaasrahastatakse mitmeaastaste programmide raames. Enne mitmeaastase programmi lõppu on võimatu täpselt kindlaks määrata, milline summa sisse nõutakse, sest teatavatel juhtudel saab põhjendamatute kulude rahastamiseks kasutatud summad ümber jaotada teiste, õiguspäraste projektide vahel ja järgnevaid osamakseid, eelkõige lõppmakset, saab mõnel juhul kasutada varasemate põhjendamatute kulude korrigeerimiseks. Tabelites esitatud summad on esialgsed ja põhinevad kuni 2008. aasta veebruari lõpuni saadud ja töödeldud aruannetel. Nimetatud summad võivad hilinenult saabunud aruannete tulemusena veel muutuda. |
| --- | --- |

—

Üksikprojekte kaasrahastatakse mitmeaastaste programmide raames. Enne mitmeaastase programmi lõppu on võimatu täpselt kindlaks määrata, milline summa sisse nõutakse, sest teatavatel juhtudel saab põhjendamatute kulude rahastamiseks kasutatud summad ümber jaotada teiste, õiguspäraste projektide vahel ja järgnevaid osamakseid, eelkõige lõppmakset, saab mõnel juhul kasutada varasemate põhjendamatute kulude korrigeerimiseks. Tabelites esitatud summad on esialgsed ja põhinevad kuni 2008. aasta veebruari lõpuni saadud ja töödeldud aruannetel. Nimetatud summad võivad hilinenult saabunud aruannete tulemusena veel muutuda.

Sissenõudmise võimalikkust iga juhtumi puhul eraldi ei saa liikmesriikide saadetud teabe põhjal piisava täpsusega hinnata.

Peamised muutused alates 2007. aastast on sissenõudmiste suurenemine seoses Euroopa Sotsiaalfondi juhtumitega (Ühendkuningriik 18 miljonit eurot ja Portugal 4 miljonit eurot), Euroopa Regionaalarengu Fondi juhtumitega (Ühendkuningriik 58 miljonit eurot, Tšehhi 12 miljonit eurot, Hispaania 20 miljonit eurot ja Portugal 6 miljonit eurot), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi juhtumitega (Portugal 21 miljonit eurot) ning Ühtekuuluvusfondi juhtumitega (Hispaania 8 miljonit eurot).

Selles rubriigis on kajastatud ka EAGFiga seonduvad 153 miljonit eurot. Liikmesriigid teatasid komisjonile oma võlglaste registrisse kantud summad, samuti summad, mille kontrollimine oli esialgses etapis. Siin rubriigis on kajastatud just need esialgsed summad. Varem seda teavet liikmesriikidelt ei nõutud.

5.3.   POOLELIOLEVAD FINANTSKORREKTSIOONID

Põllumajanduse ja maaelu arengu puhul on liikmesriikide deklareeritud põllumajanduse kulud kuni makseasutuste eelarveaasta N raamatupidamise aastaaruannete kontrollimise ja heakskiitmiseni ajutised. Tavaliselt tehakse seda 30. aprilliks aastal N+1. Komisjon teeb raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta otsuse sertifitseerimisasutuste sertifitseerimistöö ja komisjonipoolse läbivaatamise alusel. Asjaomased kulud muutuvad lõplikuks, kui komisjon on akrediteeritud makseasutuste raamatupidamisarvestuse heaks kiitnud. Samuti võib komisjon teha nn vastavusotsuste alusel finantskorrektsioone, kuid need saavad mõjutada vaid kulusid, mis on kantud 24 kuu jooksul enne seda, kui komisjon asjaomast liikmesriiki oma inspekteerimise käigus tehtud tähelepanekutest kirjalikult teavitab. Seega on siin tingimusliku varana kajastatud 1,7 miljardi euro suurune prognoositav summa, mis peaks teatavate perioodil 2001-2008 deklareeritud kulude kohta tehtud auditite tulemusel laekuma tulevikus tehtavate vastavusotsuste raames (vt lisa 6.4.1.1). Kuna asjaomased summad ei ole veel lõplikud, ei ole neid bilansis kajastatud.

6.4.1.1

Samuti on siin rubriigis tingimusliku varana kajastatud ühtekuuluvuspoliitikaga seonduv 2,6 miljardi euro suurune summa, mis on seotud võimalike finantskorrektsioonidega, mille kohta ei ole veel lõplikku otsust tehtud (vt lisa 6.4.1.2). Nimetatud summa põhineb komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja auditite käigus tehtud tähelepanekutel, millest igaühe suhtes asjaomased peadirektoraadid võtavad järelmeetmeid. Tegemist on võimalikult täpse hinnanguga, milles on arvestatud auditite tulemusel võetud järelmeetmete hetkeseisu ja välja saadetud lõplikku seisukohta väljendavaid kirju (või nendega samaväärseid dokumente) 31. detsembri 2008. aasta seisuga. Nimetatud summa võib muutuda peatamismenetluse ja finantskorrektsioonide menetluse tulemusena, mille raames antakse liikmesriikidele võimalus esitada ärakuulamisel oma väidete toetamiseks täiendavaid tõendeid.

6.4.1.2

Täiendava teabe saamiseks kulude sissenõudmise kohta vt lisa 6.

6

5.4.   MUUD TINGIMUSLIKUD VARAD

Siia rubriiki kuuluvad muud väiksemad summad, mida ei saa liigitada eelnevate rubriikide alla.

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

5.5.   ANTUD TAGATISED

5.5.1.   Tagatised Euroopa Investeerimispanga (EIP) omavahenditest antud laenudele

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Jagatud riskid 31.12.2008 seisuga | Jagamata riskid 31.12.2008 seisuga | Tasumata 31.12.2008 seisuga kokku | Tasumata 31.12.2007 seisuga |
| Avalik-õiguslikud asutused | Era-ettevõtted |
| 65 % tagatis | 2 333 | 8 642 | 1 454 | 12 429 | 10 138 |
| 70 % tagatis | 145 | 2 604 | 159 | 2 908 | 3 225 |
| 75 % tagatis | | 941 | 108 | 1 049 | 1 245 |
| 100 % tagatis | | 770 | 238 | 1 008 | 1 179 |
| Kokku | 2 478 | 12 957 | 1 959 | 17 394 | 15 787 |

miljonites eurodes

Jagatud riskid 31.12.2008 seisuga

Jagamata riskid 31.12.2008 seisuga

Tasumata 31.12.2008 seisuga kokku

Tasumata 31.12.2007 seisuga

Avalik-õiguslikud asutused

Era-ettevõtted

65 % tagatis

2 333

8 642

1 454

12 429

12 429

10 138

70 % tagatis

145

2 604

159

2 908

2 908

3 225

75 % tagatis

941

108

1 049

1 049

1 245

100 % tagatis

770

238

1 008

1 008

1 179

Kokku

Kokku

2 478

2 478

12 957

12 957

1 959

1 959

17 394

17 394

15 787

15 787

Ühenduste eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on 31. detsembri 2008. aasta seisuga andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele (sealhulgas liikmesriikidele enne nende ühinemist antud laenud). Samal ajal on ühenduste tagatis piiratud lubatud krediidiliinide ülemmäära protsendiga: 65 %, 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ühenduste tagatis kogu summa. 31. detsembri 2008. aasta seisuga moodustas laenujääk kokku 17 394 miljonit eurot, mis kujutab endast ühenduste maksimumriski.

Ühenduste eelarvetagatisega kaetud laenudele saab EIP tagatisi ka kolmandatelt isikutelt (riikidelt, avalik-õiguslikelt ja eraõiguslikelt finantsinstitutsioonidelt); neil juhtudel on komisjon teisena vastutav garant. Ühenduste eelarvetagatisega on kaetud üksnes „jagatud riskide” rubriigi raames antud tagatiste poliitiline risk. EIP katab muud riskid, kui esimesena vastutav garant ei täida võetud kohustusi. Kui esimesena vastutav garant „jagamata riskide” rubriigi raames antud tagatiste puhul ei täida võetud kohustusi, kaetakse kõik riskid ühenduste eelarvest. Kui esimesena vastutav garant on avalik-õiguslik asutus, piirduvad nimetatud riskid reeglina poliitilise riskiga, kui aga tagatise on andnud institutsioon või eraettevõte, võib juhtuda, et ühenduste eelarvest tuleb katta ka kommertsrisk.

5.5.2.   Muud antud tagatised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Riskijagamisrahastu | 48 | 34 |
| MEDA: Maroko tagatised | 66 | 41 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT) | 1 | 0 |
| Muud | 1 | 1 |
| Kokku | 116 | 76 |

miljonites eurodes

31.12.2008

31.12.2007

Riskijagamisrahastu

48

34

MEDA: Maroko tagatised

66

41

TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT)

1

0

Muud

1

1

Kokku

Kokku

116

116

76

76

Riskijagamisrahastu raames makstud komisjoni osamaksu kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt abikõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Ajavahemikuks 2007−2013 on komisjoni eelarves selleks ette nähtud kokku kuni 1 miljard eurot, millest kuni 800 miljonit eurot on ette nähtud eriprogrammi „Koostöö” ja kuni 200 miljonit eurot eriprogrammi „Võimekus” raames. EIP on võtnud kohustuse sama summa eraldamiseks. Komisjon on blokeerinud 48 miljoni euro suuruse summa kapitalipaigutustena. Kapitalipaigutused katavad EIP poolt riskijagamisrahastu raames antud laenudest ja tagatistest tulenevat ettenägematut kahjumit. Need kujutavad endast maksimaalset kahjumit, mida komisjon võib kanda, kui antud laenude ja tagatiste saajad jätavad oma kohustused täitmata. See on riskijagamisrahastule antud komisjoni tagatise ülemmäär ja seetõttu käsitletakse seda EÜ tingimusliku kohustusena.

MEDA programmi raames on komisjon loonud erifondi kaudu tagatismehhanismi, millest saavad kasu kaks Maroko organisatsiooni − Caisse Centrale de Garantie ja Fonds Dar Ad-Damane. 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli nimetatud krediidirahastute kogumaht 1 659 miljonit Maroko dirhemit, millest komisjoni tagatisega on kaetud 743 miljoni Maroko dirhemit (66 miljoni euro) suurune summa.

TEN-T (üleeuroopaliste transpordivõrkude) projektide laenutagamisvahendi (LGTT) (2007−2013) eesmärk on anda tagatisi tuluga seotud riski leevendamiseks TEN-T projektide algusaastatel. Eeskätt kaetakse tagatisega täielikult reservkrediidiliinid, mida kasutatakse üksnes juhul, kui projekti rahavoogudest ei piisa eelisvõla teenindamiseks. Nimetatud meetme puhul on tegemist komisjoni ja EIP ühise finantstootega, mille jaoks ELi eelarvest eraldatakse 500 miljonit eurot. Ka EIP eraldab selle jaoks 500 miljonit eurot, nii et kogu kasutadaolev summa on 1 miljard eurot. Siin kajastatud 1 miljoni euro suurune summa kujutab endast LGTT tegevusega seoses tekkida võiva ettenägematu kahjumi katteks eraldatud vahenditesse tehtud osamaksu.

5.6.   TRAHVID

Kõnealune summa seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mis on ajutiselt tasutud, kuid kaevatud edasi või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid (434 miljonit eurot) kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

5.7.   EAGF − POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kirjendatakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest. Tõenäoliselt tasumisele kuuluvate summade prognoos (364 miljonit eurot) on kajastatud bilansis pikaajaliste riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite all (vt lisa 2.13).

2.13

5.8.   KOHTUASJADE JA MUUDE VAIDLUSTEGA SEONDUVAD SUMMAD

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ühenduste vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega.

Suur vähenemine võrreldes 2007. aastaga seondub komisjoni vastu esitatud kahe suure kahjunõudega, mille puhul 31. detsembri 2007. aasta seisuga olid bilansis kajastatud tingimuslikud kohustused summas 2 014 miljonit eurot. Esimese juhtumi puhul otsustati 2008. aasta septembris jätta kahjunõue rahuldamata ja seetõttu sellega setud tingimuslikku kohustust summas 350 miljonit eurot enam ei kajastata. Teise juhtumi kohta tegi Esimese Astme Kohus 2007. aasta juulis kohtuotsuse, millega ta kohustas komisjoni kahjutasu maksma. Komisjon aga vaidlustas selle Esimese Astme Kohtu otsuse ja 2009. aasta juulis tegi Euroopa Kohus komisjonile peaaegu kõigis aspektides soodsa kohtuotsuse. Komisjon peab siiski maksma hüvitist teatavate teise poole kulude katteks, kuid see summa ei ole praegu veel lõplik. Algse, 1 664 miljoni euro suuruse nõudega ja raamatupidamisarvestusega tervikuna võrreldes on see summa ebaoluline. Seetõttu seda tingimuslikku kohustust enam ei kajastata.

Muud summad tulenevad vaidlustest hankijate, töövõtjate ja endiste töötajatega. Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõestama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

5.9.   MUUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

Peamine selles rubriigis kajastatud summa on võimalik kohustus, mille suurus on hinnanguliselt 11 miljonit eurot ja mis seondub teatavate haiguste likvideerimise kuludega, mida võib olla vaja rahastada komisjoni eelarvest.

EDASPIDISEKS RAHASTAMISEKS VÕETUD KULUKOHUSTUSED

5.10.   KASUTAMATA JÄÄNUD KULUKOHUSTUSED

Siia kuuluvad laenuandmise ja omakapitaliinvesteeringute lepingud, mille komisjon on sõlminud (ei ole kaetud täitmata kulukohustustega), kuid mida teine pool ei ole eelarveaasta lõpu seisuga veel ära kasutanud. Märkimisväärne suurenemine võrreldes 2007. eelarveaastaga tuleneb maksebilansi rahastamisvahendi laenulepingust, mis kirjutati 2008. aasta detsembris alla Ungariga (4,5 miljardit eurot), kuid millest tulenevaid makseid ei tehtud enne eelarveaasta lõppu.

5.11.   VEEL ÄRA KASUTAMATA ASSIGNEERINGUTELE VASTAVAD KULUKOHUSTUSED

Eelarvelised täitmata kulukohustused on summa, mis kujutab endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel tühistatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 155 034 miljonit eurot. Rahastamisele kuuluva tulevase kulukohustusena on avaldatud summa, mis on saadud eelarveliste täitmata kulukohustuste vähendamisel 2008. aasta tulude ja kulude aruandes kuluna kajastatud asjaomaste summade võrra, mis annab tulemuseks 120 023 miljonit eurot.

5.12.   MITMEAASTASTE MEETMETEGA SEONDUVAD JURIIDILISED KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Struktuurimeetmed | 332 995 | 385 722 |
| Protokoll Vahemeremaadega | 263 | 262 |
| Kalanduskokkulepped | 401 | 225 |
| Kokku | 333 659 | 386 209 |

miljonites eurodes

31.12.2008

31.12.2007

Struktuurimeetmed

332 995

385 722

Protokoll Vahemeremaadega

263

262

Kalanduskokkulepped

401

225

Kokku

Kokku

333 659

333 659

386 209

386 209

Kõnealused kulukohustused tekkisid seetõttu, et komisjon otsustas võtta pikaajalised juriidilised kohustused selliste summade kohta, mis ei olnud veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Mitte kõik mitmeaastased programmid ei hõlma kulukohustusi, mille kajastamine selle rubriigi all oleks nõutav, sest tulevaste eelarveaastate kulud sõltuvad eelarvepädevate institutsioonide iga-aastastest otsustest või asjaomastes eeskirjades tehtud muudatustest.

5.12.1.   Struktuurimeetmed

Järgnevas tabelis on võrreldud juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud, ja 2007.-2013. aasta finantsraamistikus (finantsperspektiivis) ettenähtud summadest tulenevaid maksimaalseid kulukohustusi:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2007.–2013. aasta finantspers-pektiivis ettenähtud summad
  (A) | Võetud juriidilised kohustused
  (B) | 2007.−2008. aasta eelarvelised kulu-kohustused
  (C) | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulu-kohustuste vahe
  (= B – C) | Maksimaalsed kulu-kohustused
  (= A – C) |
| Ühtekuuluvuspoliitika fondid | 346 543 | 346 087 | 92 012 | 254 075 | 254 531 |
| Loodusvarad | 95 288 | 95 288 | 25 184 | 70 104 | 70 104 |
| Ühinemiseelse abi rahastamisvahend | 11 088 | 4 055 | 2 728 | 1 327 | 8 360 |
| Kokku | 452 919 | 445 430 | 119 924 | 325 506 | 332 995 |

miljonites eurodes

2007.–2013. aasta finantspers-pektiivis ettenähtud summad

(A)

Võetud juriidilised kohustused

(B)

2007.−2008. aasta eelarvelised kulu-kohustused

(C)

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulu-kohustuste vahe

(= B – C)

Maksimaalsed kulu-kohustused

(= A – C)

Ühtekuuluvuspoliitika fondid

346 543

346 087

92 012

254 075

254 531

Loodusvarad

95 288

95 288

25 184

70 104

70 104

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

11 088

4 055

2 728

1 327

8 360

Kokku

Kokku

452 919

445 430

119 924

325 506

332 995

332 995

Struktuurimeetmed kujutavad endast ajavahemikuks 2007−2013 kavandatud abi. 2007. aastal algas periood, mil kohaldatakse uut finantsraamistikku, mille esitusviis ja eesmärgid on eelmise perioodi finantsraamistiku omadest erinevad.

5.12.2.   Protokollid Vahemeremaadega

Siin on kajastatud kulukohustused summas 263 miljonit eurot, mis seonduvad Vahemere piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finantsprotokollidega. Siin esitatud summa kujutab endast erinevust sõlmitud protokollide kogusumma ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud eelarveliste kulukohustuste summa vahel. Nimetatud protokollide näol on tegemist rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilma mõlema lepinguosalise nõusolekuta lõpetada, kuigi nende lõpetamise menetlus on käimas.

5.12.3.   Kalanduskokkulepped

Kõnealuste kulukohustuste summa on kokku 401 miljonit eurot ja need on võetud kolmandate riikide ees rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel.

5.13.   OSAMAKSUD SEOTUD ORGANISATSIOONIDELE

See summa kujutab endast tasumata makseid kapitali, mille komisjon on märkinud, kuid mida ei ole veel sisse nõutud.

5.13.1.   EBRD sissenõudmata aktsiakapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| EBRD | EBRD kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Kapital | 19 794 | 600 |
| Sissemakstud | (5 198) | (157) |
| Sissenõudmata | 14 596 | 443 |

miljonites eurodes

EBRD

EBRD kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Kapital

19 794

600

Sissemakstud

(5 198)

(157)

Sissenõudmata

14 596

443

443

5.13.2.   EIFi sissenõudmata aktsiakapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| EIF | EIFi kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Kapital | 2 865 | 786 |
| Sissemakstud | (573) | (157) |
| Sissenõudmata | 2 292 | 629 |

miljonites eurodes

EIF

EIFi kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Kapital

2 865

786

Sissemakstud

(573)

(157)

Sissenõudmata

2 292

629

629

7. mail 2007. aastal toimunud EIFi aktsionäride iga-aastasel üldkoosolekul otsustati emiteerida 1 000 uut aktsiat, mis oleksid samasugused kui juba olemasolevad 2 000 aktsiat (nominaalväärtusega 1 miljon eurot aktsia, 20 % sissemakse määraga). Fondi aktsionäridel on võimalik märkida neid uusi aktsiaid oma äranägemisel ja proportsionaalselt oma olemasoleva osalusega aktsiakapitalis. Maksmiseks nähti ette nelja-aastane ajavahemik, mis algas 2007. aastal ja lõpeb 2010. aastal. 30. juunil 2010 märgib EIP kõik aktsiad, mida teised aktsionärid ei ole veel märkinud.

2008. aastal märkisid ühendused 95 aktsiat nominaalväärtusega 1 miljon eurot aktsia; sealjuures maksti 2008. aastal 20 % nominaalsummast ja hinnalisand. Ühenduste osalus on piiratud 900 aktsiaga (summas 900 miljonit eurot). Vt ka lisa 2.3.1.

2.3.1

5.14.   KASUTUSRENDI KULUKOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| Alla 1 aasta | 1−5 aastat | Üle 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 290 | 1 114 | 918 | 2 322 |
| IT ja muud seadmed | 7 | 12 | 8 | 27 |
| Kokku | 297 | 1 126 | 926 | 2 349 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Alla 1 aasta

1−5 aastat

Üle 5 aasta

Kokku

Hooned

290

1 114

918

2 322

IT ja muud seadmed

7

12

8

27

Kokku

Kokku

297

297

1 126

1 126

926

926

2 349

2 349

Siia rubriiki kuuluvad hooned ja muud seadmed, mida renditakse kasutusrendilepingute alusel, mis ei vasta bilansi aktiva poolele kirjendamise tingimustele. Näidatud summad vastavad lepingute tähtaja jooksul veel väljamaksmata kulukohustustele.

2008. eelarveaastal kajastati tulude ja kulude aruandes kasutusrendiga seoses kuluna 284 miljonit eurot.

5.15.   LEPINGULISED KULUKOHUSTUSED

Sellesse rubriiki kuuluvad summad, mille Euroopa ühendused on kohustatud tulevikus tasuma seoses bilansipäeva seisuga kehtinud lepingutega. Peamiselt hõlmavad need mitmeaastasi lepinguid, mis on seotud selliste teenuste osutamisega nagu turvateenistus, koristamine jms, aga ka lepingulisi kulukohustusi, mis on seotud selliste eriprojektidega nagu ehitustööd. Näidatud summad vastavad summadele, mis tuleb välja maksta lepingute tähtaja jooksul.

Siin on kajastatud ka nõukogu hooneid käsitlevate lepingutega seonduv 243 miljoni euro suurune ja parlamendi ehituslepingutega seonduv 445 miljoni euro suurune täitmata lepinguline kohustus. Olulistest summadest on siin veel kajastatud 28 miljonit eurot, mis seondub Euroopa Kohtu hoone laiendamisega Luxembourgis. Aruandeaastal on selles rubriigis kajastatud ka 155 miljonit eurot, mis seondub Ühisettevõtte Fusion for Energy (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte) ja ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni vahelise hankekorraldusega.

6.   ALUSETULT MAKSTUD SUMMADE SISSENÕUDMINE

6.1.   SISSEJUHATUS

Alusetult makstud summade sissenõudmine on kontrollisüsteemide toimimise viimane etapp ning kõnealuste sissenõudmiste kohta hinnangu andmine on usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast keskse tähtsusega. Sissenõutavad summad seonduvad tavaliselt varasematel eelarveaastatel kirjendatud kuludega, mis tulenevad makse tegemise kuupäeva ja järelauditi tegemise vahele jäävast ajavahemikust ning ajast, mis on vajalik vastuväidete esitamiseks ja lõplikult tasumisele kuuluva summa kindlaksmääramiseks. Põllumajanduse valdkonnas pikeneb see ajavahemik veelgi, kui asjaomased liikmesriigid taotlevad lepitusmenetlust.

ELi rahastatava projekti kontrollimisel püüavad audiitorid kontrollida finantseeskirjade ja lepingutingimuste täitmist, mis mõnikord on keerukad. Kuigi vigu, eeskirjade eiramist või pettusi võib toimuda ELi projekti või lepingu mis tahes etapil, tuvastatakse need kõige tõenäolisemalt lõppetapis, st kui abisaaja esitab lõppmakse taotluse.

Käesoleva peatüki eesmärk on anda ülevaade alusetult makstud summade sissenõudmisel kohaldatavast menetlusest ja anda võimalikult täpne hinnang nende summa kohta. Selge finantsvea või eeskirjade eiramise korral võib Euroopa Komisjon alusetult makstud summad sisse nõuda mitmel erineval viisil, mida on selgitatud allpool. Kui struktuurimeetmete puhul ületavad tehtud ettemaksed projekti lõplikke kulusid, tuleb kasutamata osa eelmaksetest sisse nõuda. Selliseid sissenõudmisi ei loeta vigade või eeskirjade eiramise tõttu tehtavateks sissenõudmisteks ja seega neid allpool esitatud analüüsis ei käsitleta.

Selleks et parandada oma aruandlust summade kohta, mis on sisse nõutud seoses vigade ja eeskirjade eiramisega, on komisjon täiendanud oma finantsaruandlussüsteemi uue funktsiooniga. Peamine eesmärk on avaldada need vead ja eeskirjade eiramised, millele vastavad summad nõuavad komisjoni talitused sisse järgnevatest maksetest tehtavate mahaarvamiste või sissenõudekorralduse abil.

6.2.   ALUSETULT TEHTUD MAKSETE SISSENÕUDMINE EELARVE TÄITMISEL KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

Umbes 80 % eelarvest täidavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid omavahelise koostöö raames. Peamisteks kuludeks eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega on põllumajanduse, struktuurimeetmete ja kalanduse kulud. Kui Euroopa Komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse eelarve täitmise ülesanded ja vastutus, sealhulgas abikõlblike kulude korrigeerimine, liikmesriikidele; seega vastutavad abisaajate poolse eeskirjade eiramise kõrvaldamise eest eelkõige liikmesriigid. Euroopa Komisjonil on sealjuures ülesandeks teostada üldist järelevalvet − ta kontrollib liikmesriikide finantsjuhtimise nõuetekohasust ja näeb ette korrektsioonid, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole EÜ eelarvet eeskirjade eiramise eest piisavalt kaitsnud. Selliseid korrektsioone võib olla vajalik teha ka Euroopa Kontrollikoja auditite ja kontrollide või OLAFi teostatud uurimiste tulemusel.

Kontrollahel ei oleks täielik ilma mehhanismita, millega tagatakse, et liikmesriigid teevad oma tööd nõuetekohaselt, ja millega nõuete täitmata jätmise korral nähakse neile ette vajalikud finantstagajärjed.

Komisjonil on teatavatel juhtudel, kui põhjendamatute kulude täpset summat ei ole võimalik või praktiline kindlaks teha või kui kõnealuste kulude tühistamine kogu ulatuses oleks ebaproportsionaalne, õigus kohaldada
  ekstrapoleeritud või kindlasummalisi korrektsioone
  . Ekstrapoleerimist kasutatakse, kui kättesaadavad on tulemused süsteemse eeskirjade eiramisega seonduvate juhtumite representatiivse valimi kohta. Kindlasummalisi korrektsioone kohaldatakse üksikute rikkumiste või süsteemse eeskirjade eiramise korral, kui finantsmõju ei ole täpselt mõõdetav, kuna selle mõju oleneb liiga paljudest muutujatest või on ebaselge.

ekstrapoleeritud või kindlasummalisi korrektsioone

6.2.1.   Põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas kantud kulude sissenõudmine

EAGFi ja EAFRDi (millega asendati EAGGFi tagatisrahastu) raames rakendatav sissenõudmise mehhanism koosneb raamatupidamisarvestuse kontrollimisest ja heakskiitmisest ning põhjendamatute kulude sissenõudmisest.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust viib läbi komisjon ja see koosneb iga-aastasest finantsaspektidest lähtuvast kõigi makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisest ja heakskiitmisest ning mitmeaastasest raamatupidamisarvestuse vastavuskontrollist, millega kontrollitakse liikmesriikide deklareeritud kulude vastavust ELi eeskirjadele. EAGFi puhul kajastatakse kõiki asjaomaseid summasid komisjoni tulude ja kulude aruandes tuluna. EAFRDi puhul on liikmesriikide endi sisse nõutud summad ning iga-aastasest raamatupidamisarvestuse finantsaspektidest lähtuvast kontrollimisest ja heakskiitmisest tulenevad summad üldjuhul programmi jaoks taaskasutatavad.

Finantsaspektidest lähtuv raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine: komisjon võtab igal aastal vastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse, millega ta kiidab makseasutuste raamatupidamise aastaaruanded juhtkonna kinnituste ning sertifitseerimisasutuste sertifikaatide ja aruannete alusel ametlikult heaks.

Finantsaspektidest lähtuv raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Vastavuskontrolli eesmärk on jätta ELi vahenditest rahastamata kulud, mis ei ole makstud vastavalt ELi eeskirjadele, kaitstes nii ELi eelarvet kulude eest, mida ei tohiks sellest rahastada. Vastavuskontroll ei ole seega mehhanism, mille abil põhjendamatud kulud otse lõplikelt abisaajatelt sisse nõutakse. Ometi on finantskorrektsioonid liikmesriikidele tugevaks motivatsiooniks, et oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme parandada ning seega põhjendamatuid kulusid vältida või need kindlaks teha ja lõplikelt abisaajatelt sisse nõuda. Lisaks sellele ei vabasta vastavuskorrektsioon liikmesriiki kindlaks tehtud eeskirjade eiramistega tegelemise kohustusest, sest vastasel korral võidakse algatada rikkumismenetlus. Kui finantsaspektidest lähtuv raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine on iga-aastane menetlus, siis vastavuskontrolli ei teostata igal aastal. See hõlmab rohkem kui ühel aastal kantud kulusid; erandiks on kulud, mis on kantud rohkem kui 24 kuu jooksul enne seda, kui komisjon teavitab liikmesriiki ametlikult oma auditi käigus tehtud tähelepanekutest. Vastavuskorrektsioone käsitletakse sihtotstarbelise tuluna.

Vastavuskontrolli

Finantsaspektidest lähtuv raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine maksete puhul, mille tegemisel ei ole kinni peetud õigusaktides sätestatud tähtaegadest: EAGFi raamesse kuuluvate kõige olulisemate toetussüsteemide puhul on õigusaktidega ette nähtud, et liikmesriigid peavad tegema abisaajatele maksed teatavate tähtaegade jooksul. Kindlaksmääratud tähtaegadest kinnipidamist kontrollitakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklile 9 süstemaatiliselt kolm korda aastas. Tähtaegadest mitte kinnipidamise korral kohaldab komisjon maksete vähendamist, ilma et see piiraks teatavaid mööndusi erijuhtumite ja erakordsete asjaolude puhul ning proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist. Vähendamist kohaldatakse liikmesriikidele tehtavate igakuiste maksete ning iga-aastase finantsaspektidest lähtuva raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames. Tähtaegadest mitte kinnipidamise tõttu tehtud finantskorrektsioone käsitletakse „negatiivsete maksetena” ja neid kajastatakse tulude ja kulude aruandes kulude vähendamisena.

Finantsaspektidest lähtuv raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine maksete puhul, mille tegemisel ei ole kinni peetud õigusaktides sätestatud tähtaegadest

Liikmesriikide poolt deklareeritud põhjendamatute kulude sissenõudmine

Liikmesriikidel on kohustus eeskirjade eiramise tõttu kaduma läinud summad oma siseriiklike eeskirjade ja menetluste kohaselt sisse nõuda. EAGFist rahastatavate meetmete puhul on tegevus korraldatud selliselt, et kui liikmesriikidel õnnestub asjaomased summad abisaajatelt sisse nõuda, siis maksavad nad sissenõutud summad komisjonile ning need kajastatakse tuluna tulude ja kulude aruandes. EAFRDi puhul arvatakse sissenõutud summad järgmisest maksetaotlusest maha ja seetõttu saab asjaomase EAFRDi summa programmi jaoks uuesti kasutusse võtta. Põhjendamatult kantud kulusid ei ole siiski alati lihtne sisse nõuda. Kui liikmesriikidel kulub sissenõudmiseks üle nelja aasta (või abisaaja vastu liikmesriigis algatatud kohtumenetluse korral üle kaheksa aasta), siis nõuab komisjon ELi finantshuvide kaitse eesmärgil 50 % tasumata summast sisse asjaomaselt liikmesriigilt (nn „50/50 reegel”). Seda tehakse eespool kirjeldatud finantsaspektidest lähtuva raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. Pärast nimetatud raamatupidamismenetlust on liikmesriik endiselt kohustatud oma sissenõudmismeetmeid jätkama. 50 % sel viisil sissenõutud vahenditest tuleb kanda ELi eelarvesse. Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus enne sissenõutud EAGFi summade ülekandmist komisjonile jätta neist 20 % kulude katteks endale. Komisjon jälgib igal juhul, kuidas liikmesriikide sissenõudmismeetmed edenevad. Kui liikmesriik ei nõua kulusid sisse või ei näita oma tegevuses üles piisavat hoolsust, võib komisjon otsustada sekkuda vastavuskontrolli menetlust kasutades ja määrata asjaomasele liikmesriigile finantskorrektsiooni.

6.2.2.   Struktuurimeetmete raames kantud kulude sissenõudmine

Selles valdkonnas seisnevad vigade, eeskirjade eiramise ja pettuste tõttu tehtavad sissenõudmised peamiselt finantskorrektsioonides.

Finantskorrektsioonid: Eeskirjade eiramise tõttu rahastamise tingimustele mittevastavad kulud tuleb ELi eelarvest võimaldatavast kaasrahastamisest välja arvata. Selliste kulude väljaarvamist nimetatakse finantskorrektsiooniks. Finantskorrektsioonide eesmärk on taastada olukord, kus kõik struktuurimeetmetest kaasrahastamiseks esitatud kulud on kooskõlas kohaldatavate riiklike ja ühenduse eeskirjadega.

Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioone võidakse teha liikmesriikide kontrollisüsteemi mis tahes tasandil tehtud kontrollide ja auditite, komisjoni või Euroopa Kontrollikoja auditite või Euroopa Pettustevastase Ameti uurimiste tulemusel. Abisaajate poolse eeskirjade rikkumisega seonduvate finantskorrektsioonide tegemise eest vastutavad eeskätt liikmesriigid. Kui liikmesriik nõustub tegema korrektsiooni kas enda või EÜ kontrolli- ja auditeerimistegevuse tulemusel, võib ta põhjendamatud kulud tühistada ja taaskasutada vabanenud EÜ vahendeid asjaomase programmi selliste muude kulude rahastamiseks, mis ei ole seotud tehingu või tehingutega, mille suhtes korrektsiooni kohaldati. Euroopa Komisjon võib vastu võtta ametliku otsuse liikmesriigi suhtes finantskorrektsioonide kohaldamiseks, kui liikmesriik ei ole nõutavaid korrektsioone teinud või kui juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb tõsiseid puudujääke, mis võivad viia süsteemse eeskirjade eiramiseni. Komisjoni kohaldatava finantskorrektsioonide otsusega kaasneb asjaomasele programmile antava EÜ rahastamise vähendamine. Korrektsioone, mida liikmesriigid teevad kas enda või EÜ auditite tulemusel, komisjoni raamatupidamissüsteemis ei registreerita; liikmesriigid esitavad asjaomast teavet sisaldava aruande kord aastas. EÜ raamatupidamisarvestuses kajastatakse ainult neid finantskorrektsioone, mis on tehtud kas sissenõudekorralduse või lõppmakse vähendamise teel.

6.3.   ALUSETULT MAKSTUD SUMMADE SISSENÕUDMINE − MUUD EELARVE TÄITMISE LIIGID

Ettenähtud mehhanismideks on siin sissenõudekorraldused ja järgneva makse vähendamine. Paljud ELi projektid kestavad mitu aastat ja korrektsioone kohaldatakse tavaliselt järgnevate maksetaotluste või lõppmakse korrigeerimise teel pärast perioodilist kontrolli või sõltumatute auditeerimistõendite kontrolli. Sissenõudmiste kohta, mis on tehtud järgneva makse vähendamise teel ja mille puhul sissenõudekorraldust ei ole seega välja antud, on võimalik leida teavet komisjoni raamatupidamissüsteemist.

Komisjon võib kas enda või kontrollikoja kohapealsete kontrollide alusel kohalda täiendavaid korrigeerimisi ka pärast projekti lõpetamist. Kõnealuseid korrigeerimisi võib teha järgnevatel eelarveaastatel ja selleks esitatakse sissenõudekorraldus.

6.4.   2008. EELARVEAASTAL TEHTUD OTSUSTE KOHASELT ALUSETULT MAKSTUD SUMMADE SISSENÕUDMISE ANALÜÜS

Allpool esitatud andmetes on võimaluse korral lähtutud tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõttest, mille kohaselt sissenõudmist kajastatakse sel eelarveaastal, mil:

| — | anti välja sissenõudekorraldus või tehti vähendatud makse; |
| --- | --- |

—

anti välja sissenõudekorraldus või tehti vähendatud makse;

| — | komisjon otsustas teha korrektsiooni või liikmesriik nõustus selle tegemisega; või |
| --- | --- |

—

komisjon otsustas teha korrektsiooni või liikmesriik nõustus selle tegemisega; või

| — | liikmesriigid nõuavad sisse alusetult makstud summad ja deklareerivad need (EAGFi ja EAFRDi puhul). |
| --- | --- |

—

liikmesriigid nõuavad sisse alusetult makstud summad ja deklareerivad need (EAGFi ja EAFRDi puhul).

6.4.1.   Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

6.4.1.1.   Põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas kantud kulude sissenõudmine: EAGF ja EAFRD

2008. kalendriaasta jooksul otsustas komisjon EAGFiga seoses tehtud finantskorrektsioonide tulemusena liikmesriikidelt sisse nõuda 917 miljonit eurot. Lisaks sellele maksid liikmesriigid samal aastal komisjonile tagasi 360 miljonit eurot, mille moodustasid põhjendamatud kulud, mille nad olid ise abisaajatelt sisse nõudnud. EAFRDi puhul alusetult makstud summade sissenõudmisi 2008. aastal ei olnud. Kõik nimetatud sissenõudmised on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja kajastatud tulude ja kulude aruandes.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Tehtud otsustest tulenevad finantskorrektsioonid, sh: |
| Vastavuskontroll | 859 | 532 |
| Finantsaspektidest lähtuv raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine | 58 | 75 |
| Kokku | 917 | 607 |
| Liikmesriikide poolt deklareeritud eeskirjade eiramised | 360 | 247 |
| Kokku | 1 277 | 854 |

miljonites eurodes

2008

2007

Tehtud otsustest tulenevad finantskorrektsioonid, sh:

Vastavuskontroll

Vastavuskontroll

859

859

532

532

Finantsaspektidest lähtuv raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine

Finantsaspektidest lähtuv raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine

58

58

75

75

Kokku

917

607

Liikmesriikide poolt deklareeritud eeskirjade eiramised

360

247

Kokku

Kokku

1 277

1 277

854

854

Komisjon võib vastavusotsuste alusel finantskorrektsioone teha vaid nende kulude suhtes, mis on kantud liikmesriigi deklareeritud konkreetse valdkonna kulude auditeerimisele eelneva 24 kuu jooksul. Summa, mis peaks laekuma pärast komisjoni auditeid põllumajanduse valdkonnas tehtavate finantskorrektsioonide vastavusotsuste alusel, on prognooside kohaselt 1,7 miljardit eurot. Nimetatud summa seondub teatavate 2001.−2008. aastal deklareeritud kuludega ja on kajastatud tingimusliku varana käesoleva raamatupidamisaruande lisas 5.3.

5.3

6.4.1.2.   Struktuurimeetmete raames kantud kulude sissenõudmine

A.   Finantskorrektsioonid

Allpool on esitatud komisjoni ja kontrollikoja audititest ning kahe programmiperioodi lõpetamisest tulenevate finantskorrektsioonide kogusumma:

2000.−2006. AASTA PROGRAMMIDE/PROJEKTIDEGA SEOSES TEHTUD FINANTSKORREKTSIOONID KOKKU

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Finants-korrektsioonid kokku 31.12.2007 seisuga | 2008. aastal (v.a komisjoni otsusega) tehtud finants-korrektsioonid | 2008. aastal komisjoni otsusega tehtud finants-korrektsioonid | Finants-korrektsioonid kokku 31.12.2008 seisuga |
| Ühtekuuluvusfond | 103 | 19 | 35 | 157 |
| ERF | 1 561 | 594 | 25 | 2 180 |
| ESF | 475 | 496 | | 971 |
| FIFG | 0 | 2 | | 2 |
| EAGGFi arendusrahastu | 1 | | 2 | 3 |
| Kokku | 2 140 | 1 111 | 62 | 3 313 |

miljonites eurodes

Finants-korrektsioonid kokku 31.12.2007 seisuga

2008. aastal (v.a komisjoni otsusega) tehtud finants-korrektsioonid

2008. aastal komisjoni otsusega tehtud finants-korrektsioonid

Finants-korrektsioonid kokku 31.12.2008 seisuga

Ühtekuuluvusfond

103

19

35

157

ERF

1 561

594

25

2 180

ESF

475

496

971

FIFG

0

2

2

EAGGFi arendusrahastu

1

2

3

Kokku

Kokku

2 140

2 140

1 111

1 111

62

62

3 313

3 313

1994.−1999. AASTA PROGRAMMIDE/PROJEKTIDEGA SEOSES TEHTUD FINANTSKORREKTSIOONID KOKKU

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Finants-korrektsioonid kokku 31.12.2007 seisuga | 2008. aastal (v.a komisjoni otsusega) tehtud finants-korrektsioonid | 2008. aastal komisjoni otsusega tehtud finants-korrektsioonid | Finants-korrektsioonid kokku 31.12.2008 seisuga |
| Ühtekuuluvusfond | 225 | 7 | 31 | 263 |
| ERF | 858 | 11 | 319 | 1 188 |
| ESF | 345 | | 26 | 371 |
| FIFG | 39 | 2 | 15 | 56 |
| EAGGFi arendusrahastu | 114 | 3 | | 117 |
| Kokku | 1 581 | 23 | 391 | 1 995 |

miljonites eurodes

Finants-korrektsioonid kokku 31.12.2007 seisuga

2008. aastal (v.a komisjoni otsusega) tehtud finants-korrektsioonid

2008. aastal komisjoni otsusega tehtud finants-korrektsioonid

Finants-korrektsioonid kokku 31.12.2008 seisuga

Ühtekuuluvusfond

225

7

31

263

ERF

858

11

319

1 188

ESF

345

26

371

FIFG

39

2

15

56

EAGGFi arendusrahastu

114

3

117

Kokku

Kokku

1 581

1 581

23

23

391

391

1 995

1 995

2008. aastal struktuurimeetmete suhtes finantskorrektsioonide (kokku 1 587 miljonit eurot) kohaldamine on järgmises seisus:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ERF | Ühte-kuuluvus-fond | ESF | FIFG | EAGGFi arendus-rahastu | KOKKU |
| Perioodi 1994−1999 finantskorrektsioonid: |
| Sissenõudekorraldusega | 105 | 29 | 20 | 9 | 3 | 166 |
| Assigneeringute vabastamine/sulgemisel tehtud mahaarvamine | 96 | 1 | 6 | 2 | | 105 |
| Veel rakendamata | 129 | 8 | | 6 | | 143 |
| Perioodi 1994−1999 vahesumma | 330 | 38 | 26 | 17 | 3 | 414 |
| Perioodi 2000−2006 finantskorrektsioonid: |
| Sissenõudekorraldusega | 25 | 7 | | | 2 | 34 |
| Liikmesriikide poolt tehtud mahaarvamine | 201 | 4 | 492 | | | 697 |
| Assigneeringute vabastamine/sulgemisel tehtud mahaarvamine | | 11 | | | | 11 |
| Veel rakendamata | 393 | 32 | 4 | 2 | | 431 |
| Perioodi 2000−2006 vahesumma | 619 | 54 | 496 | 2 | 2 | 1 173 |
| Finantskorrektsioonid kokku | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |

miljonites eurodes

ERF

Ühte-kuuluvus-fond

ESF

FIFG

EAGGFi arendus-rahastu

KOKKU

Perioodi 1994−1999 finantskorrektsioonid:

Sissenõudekorraldusega

105

29

20

9

3

166

Assigneeringute vabastamine/sulgemisel tehtud mahaarvamine

96

1

6

2

105

Veel rakendamata

129

8

6

143

Perioodi 1994−1999 vahesumma

Perioodi 1994−1999 vahesumma

330

330

38

38

26

26

17

17

3

3

414

414

Perioodi 2000−2006 finantskorrektsioonid:

Sissenõudekorraldusega

25

7

2

34

Liikmesriikide poolt tehtud mahaarvamine

201

4

492

697

Assigneeringute vabastamine/sulgemisel tehtud mahaarvamine

11

11

Veel rakendamata

393

32

4

2

431

Perioodi 2000−2006 vahesumma

Perioodi 2000−2006 vahesumma

619

619

54

54

496

496

2

2

2

2

1 173

1 173

Finantskorrektsioonid kokku

Finantskorrektsioonid kokku

949

949

92

92

522

522

19

19

5

5

1 587

1 587

Ülaltoodud tabelis ei ole kajastatud liikmesriikide endi poolt struktuurimeetmete kulude üle teostatavate kontrollide tulemusi. Lisaks sellele on veel ka tulevikus võimalikud 2,6 miljardi euro suurused finantskorrektsioonid, mille kohta ei ole veel lõplikku otsust tehtud. Nimetatud summa põhineb komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja auditite käigus tehtud tähelepanekutel, millest igaühe suhtes peadirektoraadid võtavad järelmeetmeid. Summa vastab kõige täpsemale hinnangule, mida 2008. eelarveaasta lõppkannete tegemise ajal oli võimalik anda, võttes arvesse auditite tulemusel võetud järelmeetmete hetkeseisu ja eelkõige välja saadetud lõplikku seisukohta väljendavaid kirju (või nendega samaväärseid dokumente). Nimetatud summa on kajastatud tingimusliku varana (vt lisa 5.3).

5.3

Struktuurimeetmetega seonduvad liikmesriikide finantskorrektsioonid (tühistamine, sissenõudmine ja veel pooleliolevad sissenõudmised) 2008. eelarveaastal

Liikmesriigid on kohustatud esitama komisjonile ajakohastatud teabe struktuurifondide vahendite tühistatud ning sissenõutud ja veel sissenõudmata summade kohta nii 2008. aastal kui ka kogu ajavahemiku 2000−2006 jooksul kumulatiivselt; kõnealune teave tuleb esitada kõigi nelja fondi (ERF, ESF, EAGGF ja FIFG) kohta.

Liikmesriikide andmete põhjal, mille esitamise kohustus on neile pandud määrustega 438/2001 ja 448/2001, oli tühistamiste ja sissenõudmiste summa 2008. aastal vastavalt 558 miljonit eurot ja 463 miljonit eurot, seega kokku 1 021 miljonit eurot. Nimetatud summades on arvesse võetud komisjoni esialgse analüüsi tulemusi, mille tulemusel teatavaid andmeid korrigeeriti. Liikmesriikide andmete kohapealsed auditid, mille komisjon teostas 2008. aastal 10 liikmesriigis, näitavad, et andmete registreerimise ja aruandlussüsteemid ei ole kõigis liikmesriikides veel täiesti usaldusväärsed, kuigi on tõendeid selle kohta, et kvaliteet paraneb ja et varasemate aastatega võrreldes on toimunud mõningane edasiminek.

2007. aasta raamatupidamise aruandes andis komisjon teada, et liikmesriikide poolt 2007. aastal 2000.−2006. aasta programmidesse tehtud struktuurifondide maksete tühistamiste ja sissenõudmiste summa oli 540 miljonit eurot. Saadud läbivaadatud andmete kohaselt on see summa nüüd parandatud 901 miljoniks euroks (sh 565 miljonit eurot tühistamiste ja 336 miljonit eurot sissenõudmiste puhul). Erinevus tuleneb peamiselt sellest, et mõned suuremad liikmesriigid on esitanud oma varem puudunud andmed.

Esineb oht, et ELi asutuste töö (komisjoni ja kontrollikoja auditid ja OLAFi uurimised) tulemusel teatatud finantskorrektsioonide summad ja liikmesriikide poolt teatatud finantskorrektsioonide summad võivad omavahel kattuda. See tuleneb asjaolust, et liikmesriigid nõustuvad suure osaga nende asutuste töö tulemusena tehtavatest finantskorrektsioonidest ja rakendavad need ilma komisjoni ametliku otsuseta, kõrvaldades asjaomase kulu oma kuludeklaratsioonidest. Kuna liikmesriigid ei ole kohustatud eristama ELi asutuste töö tulemusena tehtud korrektsioone nende endi kontrollide ja auditite tulemusel tehtavatest korrektsioonidest, siis ei saa kõnealuse kattumise ulatuse summat täpselt kindlaks teha. Siiski annab liikmesriikide kaupa tehtud võrdlus, kus võrreldi liikmesriikide 2008. aasta andmeid ja ELi asutuste töö tulemusena tehtud selliste korrektsioonide summasid, millega liikmesriigid on nõustunud, alust arvata, et kattumise summa ei tohiks ületada 600 miljonit eurot. 2007. aastal ei saa kattumine ületada 220 miljonit eurot, s.o nende korrektsioonide kogusummat, mis on tehtud ELi asutuste töö tulemusena ja millega liikmesriigid kõnealusel aastal nõustusid.

2007.−2013. aasta programmitöö perioodi puhul on komisjon integreerinud raamatupidamise aastaaruannete koostamise oma IT-süsteemi. See tähendab, et ta saab otse liikmesriikidelt andmed, kus on eraldi ära märgitud sellised korrektsioonid, mis on tehtud ELi asutuste töö tulemusel. See võimaldab kattumise summa kindlaks määrata.

B.   Muud sissenõudekorraldused

Sissenõudekorraldused, mis ei ole seotud finantskorrektsioonidega, vaid on esitatud vigadest ja eeskirjade eiramisest tulenevate summade sissenõudmiseks, moodustavad 31 miljonit eurot.

6.4.2.   Muude eelarve täitmise liikide raames kantud kulude sissenõudmine

Muude eelarve täitmise liikide raames esitatud sissenõudekorraldused moodustasid 2008. aastal 72 miljonit eurot. Nimetatud summast seondub 48 miljonit eurot kulude sissenõudmisega ja 24 miljonit eurot eelmaksete sissenõudmisega.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Alusetult makstud summade kohta 2008. aastal välja antud sissenõudekorraldused | 2008 | 2007 |
| Välistegevus | 32 | 178 |
| Sisepoliitika | 40 | 81 |
| Kokku | 72 | 259 |

miljonites eurodes

Alusetult makstud summade kohta 2008. aastal välja antud sissenõudekorraldused

2008

2007

Välistegevus

32

178

Sisepoliitika

40

81

Kokku

Kokku

72

72

259

259

6.5.   KOKKUVÕTE ALUSETULT MAKSTUD SUMMADE SISSENÕUDMISEST 2008. EELARVEAASTAL

Järgnevas tabelis on esitatud võimalikult täpne hinnang kogusumma kohta, mis kuulub 2008. eelarveaastal tehtud otsuste kohaselt sissenõudmisele. Nagu eespool selgitatud, ei ole siin kajastatud liikmesriikide endi poolt struktuurimeetmete kulude üle teostatavate kontrollide tulemusi.

Kokkuvõte alusetult makstud summade sissenõudmisest

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EAGGF |
| — | finantskorrektsioonid |

miljonites eurodes

2008

2007

EAGGF

EAGGF

—

finantskorrektsioonid

917

607

| — | liikmesriikide poolt deklareeritud eeskirjade eiramise juhtumid |
| --- | --- |

—

liikmesriikide poolt deklareeritud eeskirjade eiramise juhtumid

360

247

Struktuurimeetmete ja Ühtekuuluvusfondi vahendid (1994.−1999. aasta ja 2000.−2006. aasta programmid)

Struktuurimeetmete ja Ühtekuuluvusfondi vahendid (1994.−1999. aasta ja 2000.−2006. aasta programmid)

| A. | Finantskorrektsioonid |
| --- | --- |

A.

Finantskorrektsioonid

1 587

396

| B. | Muud sissenõudmised |
| --- | --- |

B.

Muud sissenõudmised

31

Alusetult makstud summade sissenõudmine:

Alusetult makstud summade sissenõudmine:

| — | välistegevus |
| --- | --- |

—

välistegevus

32

178

| — | sisepoliitika |
| --- | --- |

—

sisepoliitika

40

81

Kokku

Kokku

2 967

2 967

1 509

1 509

7.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

EUROOPA KOMISJONI RAHALISTE VAHENDITEGA TEHTAVAD TEHINGUD

Järgnevalt on avaldatud teave Euroopa Komisjoni poolt eelarve täitmise käigus rahaliste vahenditega tehtavate tehingute kohta. Komisjoni poolt eelarve täitmisel rahaliste vahenditega tehtavate tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004) ning finantsmääruses (määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006) ja selle rakenduseeskirjades (komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007).

Eespool nimetatud määrustest tulenevalt kohaldatavatest põhimõtetest on olulisemad järgmised:

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

| — | Muus valuutas kui eurodes hoitavate kontode saldosid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või konverteeritakse need perioodiliselt eurodesse (kooskõlas määrusega nr 1150/2000, kui tegemist on omavahendite kontodel hoitavate vahenditega). |
| --- | --- |

—

Muus valuutas kui eurodes hoitavate kontode saldosid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või konverteeritakse need perioodiliselt eurodesse (kooskõlas määrusega nr 1150/2000, kui tegemist on omavahendite kontodel hoitavate vahenditega).

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud. Kõigile neile kontodele (välja arvatud tulude saamiseks kasutatavatele kontodele) kantakse iga päev täiendavaid vahendeid selle alusel, millised maksed neilt teha tuleb. Kõigil neil kontodel hoitakse minimaalset sularaha saldot, et oleks võimalik teha kiireloomulisi makseid, kui kontodele täiendavate vahendite kandmisel peaks mingil põhjusel tekkima viivitus. Tulude saamiseks kasutatavate kontode saldod kantakse olenevalt sularaha vajadustest regulaarselt üle kas omavahendite kontodele või muudele kontodele.

Kõik kommertspangad, milles komisjon oma pangakontosid hoiab, valitakse välja pakkumismenetluse teel. Avansikontode avamisel lähtutakse finantsmääruse artiklist 63 ja nende vajaduste rahuldamiseks avatakse pangakontod pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel.

7.1.   OPERATSIOONIRISK

Rahaliste vahenditega tehtavad tehingud ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid. Rahaliste vahenditega tehtavad tehingud ja maksetoimingud on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. Nimetatud valdkonnad on eeskätt järgmised:

| — | pangakontode avamine ja sulgemine; |
| --- | --- |

—

pangakontode avamine ja sulgemine;

| — | finantssüsteemide parameetrite seadmine; |
| --- | --- |

—

finantssüsteemide parameetrite seadmine;

| — | rahaliste vahendite planeerimine ja prognoosimine; |
| --- | --- |

—

rahaliste vahendite planeerimine ja prognoosimine;

| — | maksete tegemine ja sularahahaldus; |
| --- | --- |

—

maksete tegemine ja sularahahaldus;

| — | välisvaluutatehingud; |
| --- | --- |

—

välisvaluutatehingud;

| — | pankade valik; |
| --- | --- |

—

pankade valik;

| — | tehingute üle järelevalve teostamine ning pangakonto ja raamatupidamisarvestuse omavahelise vastavuse kontrollimine; |
| --- | --- |

—

tehingute üle järelevalve teostamine ning pangakonto ja raamatupidamisarvestuse omavahelise vastavuse kontrollimine;

| — | kolmandate isikute arvestusraamatute haldamine ja kontroll. |
| --- | --- |

—

kolmandate isikute arvestusraamatute haldamine ja kontroll.

7.2.   FINANTSRISK

Valuutarisk

Omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, hoitakse omavahendite kontodel. Need konverteeritakse eurodesse, kui neid läheb vaja maksete tegemiseks eurodes, kuid piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid ka maksete tegemiseks otse samas valuutas.

Komisjonil on kommertspankades mitmed Ameerika Ühendriikide dollarites ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb; seetõttu hoitakse nende üleöösaldod väga madalad ja välisvaluuta vahetuskursside kõikumisest tulenev risk on nende puhul piiratud.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle teistele samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või konverteeritakse eurodesse ja kantakse teistele eurodes hoitavatele kontodele, olenevalt vajadusest rahaliste vahendite järele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Krediidirisk

Enamikku komisjoni rahalistest vahenditest hoitakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Neil institutsioonidel komisjoni jaoks krediidi/vastaspoole risk praktiliselt puudub.

Väikest osa komisjoni rahalistest vahenditest hoitakse kommertspankades, et kasutada neid maksete tegemiseks või muudeks pangatoiminguteks. Üldjuhul kantakse kommertspankades hoitavatele kontodele täiendavaid vahendeid täppisajastuse põhimõtte kohaselt. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed (keskmiselt 50−150 miljonit eurot, mis jaguneb 30 konto peale) ning komisjoni riskipositsioon on väga tagasihoidlik. Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et krediidiriski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate asjaolude korral võidakse nõustuda madalama reitinguga. Kõigis lepingutes on ette nähtud, et komisjonil on õigus leping otsekohe lõpetada, kui vastaspoole reiting langeb muutmise tulemusel alla nõutava miinimumtaseme.

Avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingu nõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Krediidiriski piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse kontodel tehingute tegemise vajadust), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

Seoses finants- ja majanduskeskkonna raske olukorraga 2008. aasta teisel poolel on komisjoni sularahahalduse üksus oma riskipositsiooni jälgimiseks võtnud konkreetseid tugevdatud meetmeid. Samal ajal on riskipositsiooni vähendamise eesmärgil veelgi vähendatud nende vahendite keskmist kogusummat, mida hoitakse komisjoni maksete tegemiseks kasutatavatel kommertspankade kontodel. Komisjoni sularahahalduse üksus jätkab nende meetmete rakendamist 2009. aastal seni, kuni finantsolukord püsib ebastabiilsena.

Intressimäära risk

Määruse 1150/2000 artikli 9 kohaselt liikmesriikide riigikassades või keskpankades avatud kontod on tasuta kontod, millele ei kogune intresse. Kõigi muude keskpankades hoitavate summade puhul oleneb tasu iga panga pakutavatest eritingimustest; kohaldatakse muutuvaid intressimäärasid, mida kohandatakse vastavalt turukõikumistele.

Enamiku kommertspankades hoitavate kontode puhul arvutatakse intressid muutuva intressimäära alusel, mis on seotud Euroopa Keskpanga poolt tema peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatava intressi piirmääraga ja mida korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Selle tulemusel komisjon intressiriski ei kanna.

7.3.   AJUTISELT MAKSTUD TRAHVIDE HALDAMINE

Järgnevalt on avaldatud teave rahaliste vahenditega toimuvate tehingute kohta, mida Euroopa Komisjon teeb ajutiselt makstud trahvide haldamisel (piirangutega raha).

Valuutarisk

Kuna kõik trahvid määratakse ja tasutakse eurodes, siis komisjon välisvaluuta vahetuskursside kõikumisest tulenevat riski ei kanna.

Krediidirisk

Vahendite hoidmiseks kasutatavate pankade valikul kohaldatakse suuniseid ning igast vastaspoolest eraldivõetuna tulenev risk on piiratud. Kõiki vahendeid hoitakse arvelduskontodel ja neid võib kasutada igal ajal ilma etteteatamiseta. Pangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks peab panga minimaalne pikaajaline krediidireiting hoiuste puhul olema Aa (Moody’s) või sellega samaväärne (st S&P AA- või Fitch AA-).

Igast vastaspoolest eraldivõetuna tulenev risk on piiratud 5 %-ga tema kapitali, reservide ja allutatud laenude summast, mille aluseks on tema sertifitseeritud konsolideeritud raamatupidamisaruanne. See ülemmäär vaadatakse vähemalt kord aastas läbi. Kõigis lepingutes on ette nähtud, et komisjonil on õigus leping otsekohe lõpetada, kui vastaspoole reiting langeb muutmise tulemusel alla nõutava miinimumtaseme.

Nagu eespool kirjeldatud, on komisjoni sularahahalduse osakond seoses finants- ja majanduskeskkonna raske olukorraga 2008. aasta teisel poolel oma riskipositsiooni jälgimiseks võtnud konkreetseid tugevdatud meetmeid. Tähelepanu on hakatud pöörama ka nende vastaspoolte lühiajalistele reitingutele, kelle juures komisjon hoiab oma vahendeid, mis seonduvad ajutiselt makstud trahvidega. Kõik sellised täiendavad riskide jälgimise meetmed, mille komisjoni sularahahalduse üksus on praegust olukorda arvestades võtnud, jäävad jõusse ka 2009. aastal ja neid rakendatakse seni, kuni finantsolukord püsib ebastabiilsena.

Intressimäära risk

Kõigi kontode puhul arvutatakse intressid muutuva intressimäära alusel, mis on seotud Euroopa Keskpanga poolt tema peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatava minimaalse intressimääraga ja mida korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Selle tulemusel komisjon intressiriski ei kanna.

LAENUDE ANDMISE JA VÕTMISE TEGEVUS NING TAGATISFOND

Järgnevad andmed käsitlevad laenude andmise ja võtmise tegevust, mida Euroopa Komisjon teostab makromajandusliku finantsabi programmi, maksebilansi rahastamisvahendi ja Euratomi ning tagatisfondi kaudu.

makromajandusliku finantsabi programmi, maksebilansi rahastamisvahendi

Euratomi

tagatisfondi

7.4.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

Makromajandusliku finantsabi programm, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom

Euroopa ühendused teostavad laenutehinguid ning nendega seotud rahaliste vahendite haldamist vastavalt nende suhtes kohaldatavatele asjaomastele Euratomi nõukogu otsustele ja sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning rahaliste vahendite haldamist käsitlevad kirjalikud menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt. Üldreeglina riske ei maandata, sest laenude andmise tehinguid rahastatakse kompensatsioonitehingutega ja avatud valuutapositsioonid puuduvad.

Tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted (vt lisa 2.3.3) on sätestatud Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002 ja 25. veebruarist 2008.

2.3.3

Peamised põhimõtted on järgmised (muutmata kujul väljavõte lepingust):

| — | Tagatisfond kasutab oma tegevuses ainult ühte valuutat – eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursi riski. |
| --- | --- |

—

Tagatisfond kasutab oma tegevuses ainult ühte valuutat – eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursi riski.

| — | Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata riskide vähendamisele ja hallatavate varade piisava likviidsuse ja ülekantavuse taseme tagamisele, võttes arvesse kohustusi, mida tagatisfond peab tulevikus täitma. |
| --- | --- |

—

Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata riskide vähendamisele ja hallatavate varade piisava likviidsuse ja ülekantavuse taseme tagamisele, võttes arvesse kohustusi, mida tagatisfond peab tulevikus täitma.

7.5.   VALUUTARISK

Kuna enamik finantsvaradest ja -kohustustest on nomineeritud eurodes, ei teki ühenduste jaoks välisvaluuta vahetuskursside kõikumisest tulenevat riski, mis mõjutaks nende finantsseisundit ja rahavoogusid.

Siiski on ühendused andnud Euratomi rahastamisvahendi kaudu välisvaluutas (USA dollarites) laenusid, mida rahastatakse samas summas USA dollarites võetud laenudega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga puudus ühenduste jaoks välisvaluuta vahetuskursside kõikumisest tulenev neto riskipositsioon, mis oleks võinud mõjutada ühenduste finantsseisundit ja rahavoogusid seoses Euratomiga.

7.6.   INTRESSIMÄÄRA RISK

Ühendustel on oma laenude andmise ja võtmise tegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused.

Makromajandusliku finantsabi programm ja Euratom

Muutuva intressimääraga võetud laenudest tuleneb ühenduste jaoks rahavoogudega seotud intressimäära risk. Sellised laenud moodustavad umbes 93 % võetud laenude kogumahust. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressimäära riske oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga oli ühendustel (nominaalväärtuses väljendatuna) 1,05 miljardi euro (2007. aastal 1,18 miljardi euro) väärtuses muutuva intressimääraga laene, mille ümberhindlus toimub iga kuue kuu järel. Ühendustel on ka fikseeritud intressimääraga laene, mille väärtus 2008. eelarveaastal oli (nominaalväärtuses väljendatuna) 85 miljonit eurot (2007. aastal 85 miljonit eurot) ja mille lõpptähtaeg on üle viie aasta.

Maksebilansi rahastamisvahend

Ühendused on maksebilansi rahastamisvahendi raames andnud fikseeritud intressimääraga laenu, mille summa (nominaalväärtuses väljendatuna) oli 2008. aastal 2 miljardit eurot (2007. aastal 0 miljardit euro). Selle lõpptähtaeg on alla viie aasta.

Tagatisfond

Komisjoni ja EIP vahel kokkulepitu kohaselt praegu ühtegi olulist riski ei võeta ja seetõttu riskimaandamist ei teostata. Kuna tehingud ja kanded on nomineeritud ainult eurodes, ei ole täiendav riskimaandus nõutav. Tagatisfondi hoitavate vahendite jaotus 31. detsembri 2008. aasta ja 31. detsembri 2007. aasta seisuga (turuväärtus ilma kogunenud intressita) on täpsemalt esitatud alljärgnevas tabelis:

| miljonites eurodes |
| --- |
| Segmendid | Fikseeritud intressimääraga investeeringud | Muutuva intressi-määraga väärtpaberid | Kokku |
| Alla 3 kuu | 3 kuud – 1 aasta | 1–10 aastat |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Arveldusarved | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Lühiajalised hoiused ja raha ekvivalendid | 203 | 247 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 203 | 247 |
| Likviidsed varad | 15 | 25 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 868 | 883 |
| Kokku | 219 | 273 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 1 072 | 1 131 |
| Protsent | 20 % | 24 % | 6 % | 7 % | 70 % | 63 % | 4 % | 6 % | 100 % | 100 % |

miljonites eurodes

Segmendid

Fikseeritud intressimääraga investeeringud

Muutuva intressi-määraga väärtpaberid

Kokku

Alla 3 kuu

3 kuud – 1 aasta

1–10 aastat

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

Arveldusarved

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Lühiajalised hoiused ja raha ekvivalendid

203

247

0

0

0

0

0

0

203

203

247

Likviidsed varad

15

25

59

84

746

703

48

71

868

868

883

Kokku

Kokku

219

219

273

59

59

84

746

746

703

48

48

71

1 072

1 072

1 131

Protsent

20 %

20 %

24 %

6 %

6 %

7 %

70 %

70 %

63 %

4 %

4 %

6 %

100 %

100 %

100 %

31. detsembri 2008. aasta seisuga oli raha ja raha ekvivalentide (tähtajalised hoiused) tegeliku intressimäära vahemik 3,10 % –5,15 %. Likviidsete väärtpaberite portfelli tegeliku intressimäära vahemik oli 2,94 % –5,52 %.

7.7.   KREDIIDIRISK

Ühendused on avatud krediidiriskile, mis tuleneb ohust, et vastaspool ei suuda summasid tähtaegselt täielikult tasuda. Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega ja seejärel tagatisfondi kaudu. Välistegevuse tagatisfond loodi 1994. aastal, et maandada maksejõuetuse riski laenude puhul, mis on võetud kolmandatele riikidele antud laenude rahastamiseks. Igal juhul maandab krediidiriski võimalus saada vahendeid ELi eelarvest juhul, kui võlglane ei suuda summasid täies ulatuses tagasi maksta. Sel eesmärgil on ühendustel õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ühendustel laenuandjate ees olevate õiguslike kohustuste täieliku täitmise.

Makromajandusliku finantsabi programm ja Euratom

Kõige suurem krediidiriski kontsentratsioon on ühendustel seoses Rumeenia, Serbia ja Bulgaariaga. Need riigid moodustavad vastavalt umbes 28 %, 24 % ja 22 % antud laenude kogumahust. Rahaliste vahenditega tehtavate tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid juhiseid. Nende kohaselt saab asjaomane üksus sõlmida tehinguid ainult abikõlblike pankadega, mis kuuluvad heakskiidetud pankade kauplemisnimekirja ja millel on piisavad vastaspoole piirangud.

Maksebilansi rahastamisvahend

Maksebilansi rahastamisvahendist tulenev ühenduste krediidiriski positsioon seondus 31. detsembri 2008. aasta seisuga ainult Ungari Vabariigiga.

Tagatisfond

Tagatisfondi tähtajalised hoiused – vastaspoolte kirjeldus

Ühenduse ja EIP vahelise tagatisfondi haldamist käsitleva kokkuleppe kohaselt peab kõigi pankadevaheliste investeeringute puhul emitendi lühiajaline reiting olema vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne reiting. 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli kõigi investeeringute (183 miljonit eurot) puhul vastaspoolte reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne (nii oli see ka 2007. aastal, mil investeeringute maht oli 248 miljonit eurot).

Muud raha ekvivalendid − vastaspoolte kirjeldus

31. detsembri 2008. aasta seisuga oli fond investeerinud ühte lühiajalisse diskontovõlakirja ja kõigi investeeringute (20 miljonit eurot) puhul oli vastaspoolte reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne.

Tagatisfondi likviidsed varad – emitentide kirjeldus

Emitentide jaotus turuväärtuse (ilma kogunenud intressita) järgi oli 31. detsembri 2008. aasta seisuga järgmine:

| miljonites eurodes |
| --- |
| Emitent | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Muud Aaa emitendid | 217 | 25 % | 310 | 35 % |
| Rahvusvahelised Aaa emitendid | 0 | 0 % | 5 | 1 % |
| Aaa valitsused/asutused | 339 | 39 % | 196 | 22 % |
| Aa1 valitsused/asutused | 53 | 6 % | 72 | 8 % |
| Aa2 valitsused/asutused | 136 | 16 % | 0 | 0 % |
| Aa3 valitsused/asutused | 0 | 0 % | 81 | 9 % |
| A1 valitsused/asutused | 82 | 9 % | 73 | 8 % |
| A2 valitsused/asutused | 32 | 4 % | 132 | 15 % |
| A3 valitsused/asutused | 9 | 1 % | 4 | 1 % |
| Baa1 valitsused/asutused | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Reitinguta valitsus/asutused | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Kokku | 868 | 100 % | 883 | 100 % |

miljonites eurodes

Emitent

31.12.2008

31.12.2007

Muud Aaa emitendid

217

25 %

310

35 %

Rahvusvahelised Aaa emitendid

0

0 %

5

1 %

Aaa valitsused/asutused

339

39 %

196

22 %

Aa1 valitsused/asutused

53

6 %

72

8 %

Aa2 valitsused/asutused

136

16 %

0

0 %

Aa3 valitsused/asutused

0

0 %

81

9 %

A1 valitsused/asutused

82

9 %

73

8 %

A2 valitsused/asutused

32

4 %

132

15 %

A3 valitsused/asutused

9

1 %

4

1 %

Baa1 valitsused/asutused

0

0 %

10

1 %

Reitinguta valitsus/asutused

0

0 %

0

0 %

Kokku

Kokku

868

868

100 %

100 %

883

883

100 %

100 %

Kõik portfellis hoitavad väärtpaberid on kooskõlas läbivaadatud haldussuunistega ja vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| — | liikmesriikide emiteeritud väärtpaberid: minimaalne reiting Baa3; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide emiteeritud väärtpaberid: minimaalne reiting Baa3;

| — | rahvusvaheliste emitentide, teiste riikide või riigiettevõtete emiteeritud väärtpaberid: minimaalne reiting Aa2; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste emitentide, teiste riikide või riigiettevõtete emiteeritud väärtpaberid: minimaalne reiting Aa2;

| — | tagatud võlakirjad: reiting Aaa; |
| --- | --- |

—

tagatud võlakirjad: reiting Aaa;

| — | pankade ja ettevõtete emiteeritud väärtpaberid: minimaalne reiting Aa2. |
| --- | --- |

—

pankade ja ettevõtete emiteeritud väärtpaberid: minimaalne reiting Aa2.

7.8.   ÕIGLANE VÄÄRTUS

Makromajandusliku finantsabi programmi, maksebilansi rahastamisvahendi ja Euratomi raames antud ja võetud laenude hinnanguline õiglane väärtus tehakse kindlaks diskonteeritud rahavoogude meetodi abil. Selle meetodi kohaselt diskonteeritakse oodatavad tulevased rahavood, kohaldades järelejäänud tähtajale vastavaid asjakohaseid AAA krediidireitingu puhul kasutatavaid intressikõveraid. Eeldatakse, et ujuva intressimääraga antud laenude hinnanguline õiglane väärtus on ligilähedane nende bilansilise maksumusega, sest iga kuue kuu järel viiakse läbi turuintressimäärade alusel toimuv ümberhindlus.

Bilansipäeva seisuga oli fikseeritud intressimääraga antud laenude hinnanguline õiglane väärtus 2 118 miljonit eurot (2007. aastal 90 miljonit eurot) ja fikseeritud intressimääraga võetud laenude hinnanguline õiglane väärtus 2 118 miljonit eurot (2007. aastal 89 miljonit eurot). Võrduseks võib tuua nende bilansilise maksumuse, mis oli mõlemal juhul 2 091 miljonit eurot (2007. aastal mõlemal juhul 87 miljonit eurot).

7.9.   LIKVIIDSUSPOSITSIOON

Alljärgnevas tabelis on esitatud tagatisfondi varade ja kohustuste analüüs tähtajavahemike lõikes, mis põhinevad bilansipäevast lepingulise tähtajani jäänud ajal. See on esitatud tähtaegade kõige konservatiivsema käsitlusviisi kohaselt. Seega on kohustuste puhul näidatud varaseim võimalik ja varade puhul hiliseim võimalik tagasimaksmise kuupäev. Varad ja kohustused, millel lepinguline tähtaeg puudub, on näidatud veerus „tähtajatud”.

tagatisfondi

| miljonites eurodes |
| --- |
| Tähtaeg | Alla 3 kuu | 3 kuud – 1 aasta | 1–10 aastat | Tähtajatud | Kokku |
| Varad (eurodes): |
| Arveldusarved | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Lühiajalised tähtajalised hoiused | 203 | 0 | 0 | 0 | 203 |
| sh kogunenud intress | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Likviidsed varad | 21 | 82 | 784 | 0 | 887 |
| sh kogunenud intress | 6 | 13 | 0 | 0 | 19 |
| Kokku | 225 | 82 | 784 | 0 | 1 091 |
| Kohustused (eurodes): |
| Omakapital | 0 | 0 | 0 | 1 090 | 1 090 |
| Kreditoorne võlgnevus | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kokku | 1 | 0 | 0 | 1 090 | 1 091 |
| Likviidsuspositsioon 31.12.2008 seisuga (neto) | 224 | 82 | 784 | (1 090) | 0 |
| Kumulatiivne likviidsuspositsioon 31.12.2008 seisuga | 224 | 306 | 1 090 | 0 | |

miljonites eurodes

Tähtaeg

Alla 3 kuu

3 kuud – 1 aasta

1–10 aastat

Tähtajatud

Kokku

Varad (eurodes):

Varad (eurodes):

Arveldusarved

1

0

0

0

1

1

Lühiajalised tähtajalised hoiused

203

0

0

0

203

203

sh kogunenud intress

sh kogunenud intress

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Likviidsed varad

21

82

784

0

887

887

sh kogunenud intress

sh kogunenud intress

6

6

13

13

0

0

0

0

19

19

Kokku

Kokku

225

225

82

82

784

784

0

0

1 091

1 091

Kohustused (eurodes):

Kohustused (eurodes):

Omakapital

0

0

0

1 090

1 090

1 090

Kreditoorne võlgnevus

1

0

0

0

1

1

Kokku

Kokku

1

1

0

0

0

0

1 090

1 090

1 091

1 091

Likviidsuspositsioon 31.12.2008 seisuga (neto)

Likviidsuspositsioon 31.12.2008 seisuga (neto)

224

224

82

82

784

784

(1 090)

(1 090)

0

0

Kumulatiivne likviidsuspositsioon 31.12.2008 seisuga

Kumulatiivne likviidsuspositsioon 31.12.2008 seisuga

224

224

306

306

1 090

1 090

0

0

(Likvideeritav) EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS

Järgnevalt on esitatud teave laenude andmise ja võtmise ning rahaliste vahendite haldamise kohta, mida Euroopa ühendused teostavad (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu. Täiendav teave on esitatud likvideeritava ESTÜ raamatupidamisaruandes.

(likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse

7.10.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

ESTÜ kohustuste likvideerimist haldab Euroopa Komisjon ning uute laenude andmist likvideeritavast ESTÜst ega nende rahastamist ei ole ette nähtud. Uued laenud, mida ESTÜ võib võtta, peavad piirduma refinantseerimisega, mille eesmärk on vahendite kulude vähendamine. Rahaliste vahenditega tehtavate tehingute puhul kohaldatakse konservatiivse haldamise põhimõtet eesmärgiga piirata tegevusriski, vastaspoole riski ja tururiski.

7.11.   TURURISK

Likvideeritavat ESTÜt võib mõjutada vahetuskursirisk, mis tuleneb Ühendkuningriigi naelaga seotud valuutariskidest. Varade ja kohustuste positsioon Inglise naela suhtes koosneb peamiselt noteerimata võlakirjadest, mille euro ekvivalent on 157 miljonit ja mille Euroopa Investeerimispank on emiteerinud oma kohustusi mittetäitva võlgniku katteks (vt lisa 2.4.2). Likvideeritavat ESTÜt mõjutab võlakirjade hinnarisk investeeringute tõttu, mis on bilansis liigitatud likviidseteks.

2.4.2

7.12.   INTRESSIMÄÄRA RISK

Likvideeritavat ESTÜt mõjutab tema tegevuse laadi tõttu risk, mis tuleneb mõjust, mida turuintressimäärade taseme kõikumine avaldab nii õiglasele väärtusele kui ka rahavoogudele. Võetud laenudest tulenevat intressimäära riski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Muutuva intressimääraga emiteeritud võlakirjadest tuleneb likvideeritava ESTÜ jaoks rahavoogudega seotud intressimäära risk, fikseeritud intressimääraga võlakirjadest aga õiglase väärtusega seotud intressimäära risk. Fikseeritud intressimääraga võlakirjad moodustavad bilansipäeva seisuga investeerimisportfellist umbes 97 % (2007. aastal 94 %).

7.13.   KREDIIDIRISK

Likvideeritavat ESTÜt mõjutab risk, et vastaspool ei pruugi olla võimeline summasid tähtaegselt täielikult tasuma. Asjaomasel üksusel on lubatud sõlmida tehinguid ainult abikõlblike pankadega, mis kuuluvad heakskiidetud pankade kauplemisnimekirja ja millel on piisavad vastaspoole piirangud. Krediidiriski juhitakse regulaarse analüüsi abil, millega hinnatakse laenuvõtjate võimet täita oma intressi ja laenu põhiosa maksekohustusi. Krediidiriski maandatakse ka tagatise ning riigi, äriühingu või isikliku garantii nõudmisega. 73 % veel tagasimaksmata laenusummast on kaetud liikmesriigi või sellega samaväärsete asutuste (avalik-õiguslikud asutused või avaliku sektori tööstuskontsernid liikmesriikides) tagatistega. 20 % veel tagasimaksmata laenudest on antud pankadele või tagavad neid pangad.

7.14.   LIKVIIDSUSRISK

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud).

Likvideeritava ESTÜ varade ja kohustuste haldamise raames haldab komisjon likviidsusnõudeid, mis põhinevad 11aastase perioodi kohta tehtud väljamaksete prognoosidel, mis on saadud vastutavate komisjoni talitustega konsulteerimise tulemusel.

7.15.   ÕIGLANE VÄÄRTUS

Antud ja võetud laenude hinnanguline õiglane väärtus tehakse kindlaks diskonteeritud rahavoogude meetodi abil. Likviidsed väärtpaberid on esitatud õiglases väärtuses, milleks on turuhind, millele on liidetud kogunenud intressid. Ühegi finantsinstrumendi õiglase väärtuse hindamisel ei ole kasutatud hindamistehnikat, mis ei põhineks jälgitavatel turuhindadel või turuintressimääradel. Eeldatakse, et kaubanduslike nõuete nominaalväärtus, millest on lahutatud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid, ja kaubanduslike võlgnevuste nominaalväärtus on ligilähedased nende õiglastele väärtustele. Raha ja raha ekvivalentide, sealhulgas arveldusarvete ja lühiajaliste (alla kolme kuuliste) tähtajaliste hoiuste õiglane väärtus on nende bilansiline maksumus.

8.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

Euroopa ühenduste kõrgematel juhtivatel ametikohtadel olevaid ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

| 1. kategooria | : | komisjoni president ja Euroopa Kohtu president; |
| --- | --- | --- |
| 2. kategooria | : | nõukogu peasekretär ja komisjoni asepresidendid; |
| 3. kategooria | : | komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Esimese Astme Kohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor; |
| 4. kategooria | : | kontrollikoja president ja liikmed; |
| 5. kategooria | : | institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad. |

1. kategooria

1. kategooria

:

komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

2. kategooria

2. kategooria

:

nõukogu peasekretär ja komisjoni asepresidendid;

3. kategooria

3. kategooria

:

komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Esimese Astme Kohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

4. kategooria

4. kategooria

:

kontrollikoja president ja liikmed;

5. kategooria

5. kategooria

:

institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

HALDAMISEGA SEOTUD PEAMISED RAHALISED NÕUDED

| eurodes |
| --- |
| Nõue (töötaja kohta) | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Põhipalk (kuupalk) | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | 11 253,14 – 17 697,68 |
| Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Peretoetused: |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 |
| Õppetoetus või | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 |
| töökohavälise koolituse toetus | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 |
| Kohtu eesistuja toetus | − | − | 500 – 810,74 | − | − |
| Esindustasud | 1 418,07 | 0 – 911,38 | 500 – 607,71 | − | − |
| Iga-aastased sõidukulud | − | − | − | − | Jah |
| Ülekanded liikmesriikidesse: |
| Õppetoetus (7) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah |
| % palgast (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | − | − |
| Tööle asumine: |
| Sisseseadmiskulud | 48 845,58 | 44 244,20 | 35 395,36 – 39 819,76 | 38 227,00 – 40 704,66 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Teenistusest lahkumine: |
| Ümberasumiskulud | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (8) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | − |
| Ravikindlustus | kaetud | kaetud | kaetud | kaetud | vabatahtlik |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| Mahaarvamised: |
| Ühenduse maks | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % |
| Pensioni mahaarvamine | − | − | − | − | 10,9 % |
| Inimeste arv 31.12.2008 seisuga | 2 | 6 | 92 | 27 | 81 |

eurodes

Nõue (töötaja kohta)

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

11 253,14 – 17 697,68

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

Ülalpeetava lapse toetus

358,96

358,96

358,96

358,96

358,96

Eelkooliealise lapse toetus

87,69

87,69

87,69

87,69

87,69

Õppetoetus või

243,55

243,55

243,55

243,55

243,55

töökohavälise koolituse toetus

487,10

487,10

487,10

487,10

487,10

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

−

−

500 – 810,74

−

−

Esindustasud

Esindustasud

1 418,07

0 – 911,38

500 – 607,71

−

−

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

−

−

−

−

Jah

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (7)

7

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

% palgast (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

−

−

Tööle asumine:

Tööle asumine:

Sisseseadmiskulud

48 845,58

44 244,20

35 395,36 – 39 819,76

38 227,00 – 40 704,66

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Teenistusest lahkumine:

Teenistusest lahkumine:

Ümberasumiskulud

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (8)

8

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

−

Ravikindlustus

kaetud

kaetud

kaetud

kaetud

vabatahtlik

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Ühenduse maks

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Palkadele rakendatav erimaks

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

Pensioni mahaarvamine

−

−

−

−

10,9 %

Inimeste arv 31.12.2008 seisuga

Inimeste arv 31.12.2008 seisuga

2

2

6

6

92

92

27

27

81

81

9.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande heakskiitmise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad koostati kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

10.   KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid

Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa Komisjon

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Parlament

2.   Ühenduse ametid

Euroopa Ülesehitusamet (9)

9

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Euroopa Lennundusohutusamet

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Keskkonnaagentuur

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa Kemikaaliamet (10)

10

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy) (10)

10

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Euroopa Raudteeagentuur

Ühenduse Sordiamet

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

3.   Rakendusametid

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (10)

10

4.   Muud kontrollitavad üksused

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

Eurojust (11)

11

Euroopa Politseikolledž (CEPOL) (11)

11

B.   ÜHISETTEVÕTTED

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (kapitaliosalus/hääleõigus: 48,5 %)

Ühisettevõte SESAR (kapitaliosalus: 91,73 %, hääleõigus: 65 %)

Likvideeritav ühisettevõte Galileo (kapitaliosalus/hääleõigus: 91,6 % / 49,3 %)

C.   SIDUSETTEVÕTTED

Euroopa Investeerimisfond (kapitaliosalus/hääleõigus: 27,43 %)

11.   KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

Kuigi ühendused haldavad allpool käsitletud üksuste varasid, ei vasta need üksused nõuetele, mis võimaldaksid neid konsolideerida, ja seepärast ei ole neid Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud.

11.1.   EUROOPA ARENGUFOND (EAF)

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend, mille kaudu antakse ühenduse abi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine nähti ette 1957. aasta Rooma lepingus ning algselt oli selle eesmärk anda tehnilist ja rahalist abi Aafrika riikidele, mis olid sel ajal ikka veel koloniseeritud ja millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed.

Iga EAF moodustatakse umbes viieaastaseks perioodiks. Üheksas EAF aegus kümnenda EAFi jõustumisega 1. juulil 2008.

EAFi ei rahastata ühenduste eelarvest, vaid liikmesriikide otseste osamaksudega, mis lepitakse kokku läbirääkimiste teel. Liikmesriigi makstav summa põhineb muu hulgas osalt tema rahvamajanduse kogutoodangul ja osalt tema ajaloolistel sidemetel asjaomaste AKV riikide ja ÜMT-dega. EAFi vahendeid haldavad komisjon ja EIP.

EAFi tegevust reguleerib tema enda finantsmäärus (ELT L 78, 19.3.2008, lk 1), millega on ette nähtud tema raamatupidamisaruande esitamine ühenduste omast eraldi. EAFide suhtes rakendavad välist kontrolli kontrollikoda ja Euroopa Parlament. Teabe huvides on järgnevalt esitatud kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi bilanss ja tulude ja kulude aruanne:

BILANSS − kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Käibevara |
| Nõuded | 17 | 8 |
| Eelmaksed (neto) | 918 | 957 |
| Muu käibevara | (6) | (3) |
| Raha ja raha ekvivalendid | 290 | 388 |
| Aktiva kokku | 1 219 | 1 350 |
| Lühiajalised Kohustused |
| Kreditoorne võlgnevus | (702) | (704) |
| Passiva Kokku | (702) | (704) |
| Netovara | 517 | 646 |
| Vahendid Ja Reservid |
| Sissenõutud vahendid | 17 079 | 25 019 |
| Eelarveaasta tulem | (3 030) | (3 256) |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | (15 784) | (22 411) |
| Muud reservid | 2 252 | 1 294 |
| Netovara | 517 | 646 |

miljonites eurodes

31.12.2008

31.12.2007

Käibevara

Käibevara

Nõuded

17

8

Eelmaksed (neto)

918

957

Muu käibevara

(6)

(3)

Raha ja raha ekvivalendid

290

388

Aktiva kokku

Aktiva kokku

1 219

1 219

1 350

1 350

Lühiajalised Kohustused

Lühiajalised Kohustused

Kreditoorne võlgnevus

(702)

(704)

Passiva Kokku

Passiva Kokku

(702)

(702)

(704)

(704)

Netovara

Netovara

517

517

646

646

Vahendid Ja Reservid

Vahendid Ja Reservid

Sissenõutud vahendid

17 079

25 019

Eelarveaasta tulem

(3 030)

(3 256)

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(15 784)

(22 411)

Muud reservid

2 252

1 294

Netovara

Netovara

517

517

646

646

Tulude ja kulude aruanne − kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Tulu Kokku | 23 | 0 |
| Põhitegevuskulud |
| Põhitegevuskulud: |
| Programmikohane abi | 416 | 638 |
| Makromajanduslik toetus | 344 | 427 |
| Valdkondlik poliitika | 1 387 | 1 149 |
| AKV riikide sisesed projektid | 517 | 382 |
| Intressitoetused | 2 | 1 |
| Hädaabi | 188 | 155 |
| Pagulastele ettenähtud abi | 6 | (6) |
| Riskikapital | 17 | 58 |
| STABEX | 25 | 98 |
| Sysmin | 5 | 32 |
| Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid | 19 | 5 |
| Struktuuriline kohandus | 0 | (6) |
| Võlakergendus | (1) | 180 |
| Eksporditulude kompensatsioon | 42 | 84 |
| Institutsioonidele ettenähtud toetus | 35 | 30 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi fond | 2 | 17 |
| Põhitegevuskulud kokku | 3 004 | 3 244 |
| Haldus- ja finantskulud | 58 | 31 |
| Kasum/(Kahjum) Põhitegevusest | (3 039) | (3 275) |
| Muu Tegevus kui Põhitegevus |
| Finantstulu | 13 | 19 |
| Nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum | (4) | 0 |
| kasum/(kahjum) muust tegevusest kui Põhitegevusest | 9 | 19 |
| Majandusaasta Tulem | (3 030) | (3 256) |

miljonites eurodes

2008

2007

Tulu Kokku

Tulu Kokku

23

23

0

0

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

Programmikohane abi

416

638

Makromajanduslik toetus

344

427

Valdkondlik poliitika

1 387

1 149

AKV riikide sisesed projektid

517

382

Intressitoetused

2

1

Hädaabi

188

155

Pagulastele ettenähtud abi

6

(6)

Riskikapital

17

58

STABEX

25

98

Sysmin

5

32

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

19

5

Struktuuriline kohandus

0

(6)

Võlakergendus

(1)

180

Eksporditulude kompensatsioon

42

84

Institutsioonidele ettenähtud toetus

35

30

Kongo Demokraatliku Vabariigi fond

2

17

Põhitegevuskulud kokku

Põhitegevuskulud kokku

3 004

3 004

3 244

3 244

Haldus- ja finantskulud

Haldus- ja finantskulud

58

58

31

31

Kasum/(Kahjum) Põhitegevusest

Kasum/(Kahjum) Põhitegevusest

(3 039)

(3 039)

(3 275)

(3 275)

Muu Tegevus kui Põhitegevus

Muu Tegevus kui Põhitegevus

Finantstulu

13

19

Nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

(4)

0

kasum/(kahjum) muust tegevusest kui Põhitegevusest

kasum/(kahjum) muust tegevusest kui Põhitegevusest

9

9

19

19

Majandusaasta Tulem

Majandusaasta Tulem

(3 030)

(3 030)

(3 256)

(3 256)

11.2.   RAVIKINDLUSTUSSKEEM

Ravikindlustusskeem on skeem, mis annab Euroopa ühenduste erinevate asutuste töötajatele ravikindlustuse. Skeemi vahendid on tema enda omandis ega ole Euroopa ühenduste kontrolli all, kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon. Skeemi rahastatakse skeemi liikmete (töötajate) ja tööandjate (institutsioonid/ametid/asutused) osamaksudest. Võimalik ülejääk jääb skeemi.

Skeemil on neli eraldiseisvat üksust – põhiskeem, millega on kaetud institutsioonide ja Euroopa ühenduste ametite töötajad, ja kolm väiksemat skeemi, millega on kaetud Firenze Euroopa Ülikooli ja Euroopa koolide töötajad ning väljaspool EÜd (näiteks ELi delegatsioonides) töötavad töötajad. Skeemi varade kogumaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli 288 miljonit eurot (2007. aastal 287 miljonit eurot).

II OSA

EUROOPA ÜHENDUSTE KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE JA SELLE LISAD

SISUKORD

| A. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne: |
| --- | --- |

A.

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne:

| 1. | Eelarve täitmise tulemuse aruanne |
| --- | --- |

1.

Eelarve täitmise tulemuse aruanne

| 2. | Eelarve- ja tegelike summade võrdluse aruanne |
| --- | --- |

2.

Eelarve- ja tegelike summade võrdluse aruanne

Tulud:

Tulud:

| 3. | Konsolideeritud aruanne eelarve tulude laekumise kohta |
| --- | --- |

3.

Konsolideeritud aruanne eelarve tulude laekumise kohta

Kulud:

Kulud:

| 4. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

4.

Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes

| 5. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes 128 |
| --- | --- |

5.

Kulukohustuste assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes 128

| 6. | Maksete assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

6.

Maksete assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes

| 7. | Täitmata kulukohustuste muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

7.

Täitmata kulukohustuste muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes

| 8. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

8.

Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja finantsraamistiku rubriikide lõikes

| 9. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

9.

Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes

| 10. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

10.

Kulukohustuste assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes

| 11. | Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

11.

Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes

| 12. | Täitmata kulukohustuste muutumine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

12.

Täitmata kulukohustuste muutumine poliitikavaldkondade lõikes

| 13. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

13.

Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja poliitikavaldkondade lõikes

Institutsioonid:

Institutsioonid:

| 14. | Konsolideeritud aruanne eelarve tulude laekumise kohta institutsioonide lõikes 137 |
| --- | --- |

14.

Konsolideeritud aruanne eelarve tulude laekumise kohta institutsioonide lõikes 137

| 15. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

15.

Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes

Ametid:

Ametid:

| 16. | Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad |
| --- | --- |

16.

Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad

| 17. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ametite lõikes |
| --- | --- |

17.

Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ametite lõikes

| 18. | Eelarve täitmise tulemuse aruanne (sealhulgas ametid) |
| --- | --- |

18.

Eelarve täitmise tulemuse aruanne (sealhulgas ametid)

| B. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad |
| --- | --- |

B.

Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad

| 1. | Eelarvepõhimõtted, Struktuur Ja Assigneeringud |
| --- | --- |

1.

Eelarvepõhimõtted, Struktuur Ja Assigneeringud

| 2. | Selgitus Eelarve Täitmise Aruande Kohta |
| --- | --- |

2.

Selgitus Eelarve Täitmise Aruande Kohta

A JAGU: KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE (12)

12

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

1.   2008. AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EFTA - EMP | Euroopa Ühendused | Kokku 2008 | Kokku 2007 |
| Eelarveaasta tulud | 199 | 121 385 | 121 584 | 117 563 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (184) | (115 366) | (115 550) | (113 028) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | 0 | (3 912) | (3 912) | (3 114) |
| Eelarveaastast N-1 üle kantud EFTA assigneeringud | (2) | 0 | (2) | (2) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 1 | 187 | 188 | 246 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | 0 | (498) | (498) | (123) |
| Eelarve täitmise tulemus | 14 | 1 796 | 1 810 | 1 542 |

miljonites eurodes

EFTA - EMP

Euroopa Ühendused

Kokku 2008

Kokku 2007

Eelarveaasta tulud

199

121 385

121 584

121 584

117 563

117 563

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(184)

(115 366)

(115 550)

(115 550)

(113 028)

(113 028)

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

0

(3 912)

(3 912)

(3 912)

(3 114)

(3 114)

Eelarveaastast N-1 üle kantud EFTA assigneeringud

(2)

0

(2)

(2)

(2)

(2)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

1

187

188

188

246

246

Aastased vahetuskursi erinevused

0

(498)

(498)

(498)

(123)

(123)

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

14

14

1 796

1 796

1 810

1 810

1 542

1 542

Euroopa ühenduste eelarve ülejääk tagastatakse liikmesriikidele järgneva aasta jooksul nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

2.   EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| Jaotis | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Lõpliku ja tegeliku erinevus | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Omavahendid | 118 922 | 108 323 | 110 008 | 108 649 | – 326 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | 126 | 4 160 | 4 174 | 4 174 | –14 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud | 1 029 | 1 029 | 984 | 977 | 52 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud | 81 | 81 | 443 | 353 | – 272 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed | 10 | 356 | 5 967 | 5 564 | –5 208 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Viivised ja trahvid | 123 | 1 766 | 11 733 | 1 794 | –28 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Laenutehingud | 26 | 26 | 61 | 34 | –8 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Mitmesugused tulud | 30 | 30 | 71 | 39 | –9 | 129,19 % | 32 |
| Kokku | 120 347 | 115 771 | 133 441 | 121 584 | –5 813 | 105,02 % | 11 856 |

miljonites eurodes

Jaotis

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Lõpliku ja tegeliku erinevus

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Omavahendid

118 922

108 323

110 008

108 649

– 326

100,30 %

1 358

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

126

4 160

4 174

4 174

–14

100,34 %

0

4.

Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 029

1 029

984

977

52

94,96 %

7

5.

Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud

81

81

443

353

– 272

435,29 %

90

6.

Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

10

356

5 967

5 564

–5 208

1 562,84 %

403

7.

Viivised ja trahvid

123

1 766

11 733

1 794

–28

101,61 %

9 938

8.

Laenutehingud

26

26

61

34

–8

130,07 %

27

9.

Mitmesugused tulud

30

30

71

39

–9

129,19 %

32

Kokku

Kokku

120 347

120 347

115 771

115 771

133 441

133 441

121 584

121 584

–5 813

–5 813

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

KULUD FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (13) | Tehtud maksed | Lõpliku ja tegeliku erinevus | % | 2009. aastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv | 50 324 | 47 743 | 45 611 | 2 132 | 95,53 % | 1 431 | 701 |
| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 53 177 | 59 431 | 54 813 | 4 619 | 92,23 % | 4 361 | 258 |
| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 241 | 1 533 | 1 311 | 223 | 85,48 % | 91 | 131 |
| 4. | EL kui ülemaailmne partner | 8 113 | 8 252 | 7 311 | 941 | 88,60 % | 527 | 414 |
| 5. | Haldus | 7 284 | 8 494 | 7 292 | 1 201 | 85,86 % | 922 | 279 |
| 6. | Kompensatsioon | 207 | 207 | 207 | 0 | 100,00 % | 0 | 0 |
| Kokku | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (13)

13

Tehtud maksed

Lõpliku ja tegeliku erinevus

%

2009. aastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Jätkusuutlik kasv

50 324

47 743

45 611

2 132

95,53 %

1 431

701

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

53 177

59 431

54 813

4 619

92,23 %

4 361

258

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 241

1 533

1 311

223

85,48 %

91

131

4.

EL kui ülemaailmne partner

8 113

8 252

7 311

941

88,60 %

527

414

5.

Haldus

7 284

8 494

7 292

1 201

85,86 %

922

279

6.

Kompensatsioon

207

207

207

0

100,00 %

0

0

Kokku

Kokku

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

KULUDPOLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (14) | Tehtud maksed | Lõpliku ja tegeliku erinevus | % | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 414 | 358 | 286 | 72 | 79,85 % | 18 | 55 |
| 02 | Ettevõtlus | 533 | 603 | 477 | 126 | 79,14 % | 64 | 61 |
| 03 | Konkurents | 79 | 104 | 87 | 16 | 84,45 % | 14 | 2 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 11 137 | 9 415 | 9 092 | 323 | 96,57 % | 26 | 297 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine | 52 459 | 58 508 | 53 803 | 4 705 | 91,96 % | 4 500 | 205 |
| 06 | Energeetika ja transport | 1 910 | 2 169 | 1 785 | 384 | 82,29 % | 127 | 257 |
| 07 | Keskkond | 298 | 319 | 264 | 55 | 82,67 % | 26 | 30 |
| 08 | Teadusuuringud | 4 112 | 5 146 | 4 439 | 708 | 86,24 % | 686 | 22 |
| 09 | Infoühiskond ja meedia | 1 549 | 1 890 | 1 708 | 181 | 90,41 % | 171 | 11 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 372 | 672 | 389 | 282 | 57,98 % | 269 | 13 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 846 | 932 | 879 | 53 | 94,35 % | 8 | 44 |
| 12 | Siseturg | 61 | 69 | 58 | 11 | 84,35 % | 8 | 3 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 30 655 | 27 891 | 27 674 | 217 | 99,22 % | 195 | 22 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 108 | 121 | 105 | 16 | 87,01 % | 10 | 5 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 1 345 | 1 555 | 1 378 | 177 | 88,62 % | 147 | 30 |
| 16 | Teabevahetus | 197 | 224 | 186 | 38 | 83,23 % | 18 | 19 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 501 | 604 | 515 | 89 | 85,32 % | 38 | 50 |
| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala | 589 | 550 | 445 | 105 | 80,88 % | 20 | 85 |
| 19 | Välissuhted | 3 338 | 3 604 | 3 449 | 155 | 95,71 % | 72 | 83 |
| 20 | Kaubandus | 77 | 85 | 75 | 10 | 88,35 % | 7 | 3 |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1 179 | 1 401 | 1 229 | 172 | 87,74 % | 119 | 53 |
| 22 | Laienemine | 1 832 | 1 642 | 1 555 | 88 | 94,65 % | 58 | 30 |
| 23 | Humanitaarabi | 773 | 904 | 895 | 9 | 99,06 % | 7 | 2 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 70 | 76 | 63 | 13 | 82,42 % | 6 | 8 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 178 | 201 | 177 | 24 | 88,05 % | 21 | 3 |
| 26 | Komisjoni haldus | 972 | 1 182 | 971 | 211 | 82,17 % | 171 | 40 |
| 27 | Eelarve | 275 | 284 | 263 | 20 | 92,84 % | 12 | 9 |
| 28 | Audit | 10 | 12 | 10 | 1 | 89,25 % | 1 | 0 |
| 29 | Statistika | 107 | 130 | 110 | 21 | 84,07 % | 15 | 6 |
| 30 | Pensionid | 1 087 | 1 081 | 1 049 | 31 | 97,13 % | 0 | 31 |
| 31 | Keeletalitused | 368 | 462 | 410 | 52 | 88,75 % | 47 | 5 |
| 40 | Reservid | 239 | 171 | 0 | 171 | 0,00 % | 0 | 171 |
| 90 | Muud institutsioonid | 2 674 | 3 298 | 2 717 | 581 | 82,38 % | 453 | 128 |
| Kokku | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (14)

14

Tehtud maksed

Lõpliku ja tegeliku erinevus

%

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

414

358

286

72

79,85 %

18

55

02

Ettevõtlus

533

603

477

126

79,14 %

64

61

03

Konkurents

79

104

87

16

84,45 %

14

2

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 137

9 415

9 092

323

96,57 %

26

297

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

52 459

58 508

53 803

4 705

91,96 %

4 500

205

06

Energeetika ja transport

1 910

2 169

1 785

384

82,29 %

127

257

07

Keskkond

298

319

264

55

82,67 %

26

30

08

Teadusuuringud

4 112

5 146

4 439

708

86,24 %

686

22

09

Infoühiskond ja meedia

1 549

1 890

1 708

181

90,41 %

171

11

10

Otsene teadustegevus

372

672

389

282

57,98 %

269

13

11

Merendus ja kalandus

846

932

879

53

94,35 %

8

44

12

Siseturg

61

69

58

11

84,35 %

8

3

13

Regionaalpoliitika

30 655

27 891

27 674

217

99,22 %

195

22

14

Maksukorraldus ja tolliliit

108

121

105

16

87,01 %

10

5

15

Haridus ja kultuur

1 345

1 555

1 378

177

88,62 %

147

30

16

Teabevahetus

197

224

186

38

83,23 %

18

19

17

Tervise- ja tarbijakaitse

501

604

515

89

85,32 %

38

50

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

589

550

445

105

80,88 %

20

85

19

Välissuhted

3 338

3 604

3 449

155

95,71 %

72

83

20

Kaubandus

77

85

75

10

88,35 %

7

3

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 179

1 401

1 229

172

87,74 %

119

53

22

Laienemine

1 832

1 642

1 555

88

94,65 %

58

30

23

Humanitaarabi

773

904

895

9

99,06 %

7

2

24

Pettusevastane võitlus

70

76

63

13

82,42 %

6

8

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

178

201

177

24

88,05 %

21

3

26

Komisjoni haldus

972

1 182

971

211

82,17 %

171

40

27

Eelarve

275

284

263

20

92,84 %

12

9

28

Audit

10

12

10

1

89,25 %

1

0

29

Statistika

107

130

110

21

84,07 %

15

6

30

Pensionid

1 087

1 081

1 049

31

97,13 %

0

31

31

Keeletalitused

368

462

410

52

88,75 %

47

5

40

Reservid

239

171

0

171

0,00 %

0

171

90

Muud institutsioonid

2 674

3 298

2 717

581

82,38 %

453

128

Kokku

Kokku

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

3.   KONSOLIDEERITUD ARUANNE 2008. AASTA EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| miljonites eurodes |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 1. | Omavahendid | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud | 1 029 | 1 029 | 975 | 9 | 984 | 970 | 7 | 977 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud | 81 | 81 | 359 | 83 | 443 | 330 | 23 | 353 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed | 10 | 356 | 5 760 | 207 | 5 967 | 5 467 | 96 | 5 564 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Viivised ja trahvid | 123 | 1 766 | 3 284 | 8 449 | 11 733 | 146 | 1 648 | 1 794 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Laenutehingud | 26 | 26 | 61 | 0 | 61 | 34 | 0 | 34 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Mitmesugused tulud | 30 | 30 | 30 | 41 | 71 | 26 | 13 | 39 | 129,19 % | 32 |
| Kokku | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

miljonites eurodes

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

1.

Omavahendid

118 922

108 323

108 593

1 415

110 008

107 313

1 336

108 649

100,30 %

1 358

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

126

4 160

4 175

0

4 174

4 174

0

4 174

100,34 %

0

4.

Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 029

1 029

975

9

984

970

7

977

94,96 %

7

5.

Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud

81

81

359

83

443

330

23

353

435,29 %

90

6.

Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

10

356

5 760

207

5 967

5 467

96

5 564

1 562,84 %

403

7.

Viivised ja trahvid

123

1 766

3 284

8 449

11 733

146

1 648

1 794

101,61 %

9 938

8.

Laenutehingud

26

26

61

0

61

34

0

34

130,07 %

27

9.

Mitmesugused tulud

30

30

30

41

71

26

13

39

129,19 %

32

Kokku

Kokku

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

1. jaotis: Omavahendid

| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 10. | Põllumajandusmaksud | 1 683 | 1 283 | 1 237 | 390 | 1 628 | 887 | 390 | 1 278 | 99,59 % | 350 |
| 11. | Suhkrumaksud | 633 | 708 | 708 | 28 | 736 | 680 | 28 | 708 | 100,01 % | 28 |
| 12. | Tollimaksud | 16 432 | 14 946 | 15 289 | 989 | 16 278 | 14 380 | 918 | 15 297 | 102,35 % | 980 |
| 13. | Käibemaks | 19 096 | 18 097 | 17 964 | 2 | 17 966 | 17 966 | 0 | 17 966 | 99,28 % | 0 |
| 14. | Kogurahvatulu | 81 078 | 73 290 | 73 008 | 7 | 73 015 | 73 015 | 0 | 73 015 | 99,62 % | 0 |
| 15. | Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | 0 | 0 | 387 | –2 | 385 | 385 | 0 | 385 | | 0 |
| Kokku | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

10.

Põllumajandusmaksud

1 683

1 283

1 237

390

1 628

887

390

1 278

99,59 %

350

11.

Suhkrumaksud

633

708

708

28

736

680

28

708

100,01 %

28

12.

Tollimaksud

16 432

14 946

15 289

989

16 278

14 380

918

15 297

102,35 %

980

13.

Käibemaks

19 096

18 097

17 964

2

17 966

17 966

0

17 966

99,28 %

0

14.

Kogurahvatulu

81 078

73 290

73 008

7

73 015

73 015

0

73 015

99,62 %

0

15.

Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

0

0

387

–2

385

385

0

385

0

Kokku

Kokku

118 922

118 922

108 323

108 323

108 593

108 593

1 415

1 415

110 008

110 008

107 313

107 313

1 336

1 336

108 649

108 649

100,30 %

100,30 %

1 358

1 358

3. jaotis: Kasutatavad ülejäägid

| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 30. | Ülejääk eelnevast eelarveaastast | 126 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 100,00 % | 0 |
| 31. | Käibemaksu ülejääk | 0 | 1 043 | 1 042 | 0 | 1 041 | 1 041 | 0 | 1 041 | 99,88 % | 0 |
| 32. | Kogurahvatulu ülejääk | 0 | 1 463 | 1 462 | 0 | 1 462 | 1 462 | 0 | 1 462 | 99,97 % | 0 |
| 34. | Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | | 0 |
| 35. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine | 0 | 0 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | | 0 |
| Kokku | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

30.

Ülejääk eelnevast eelarveaastast

126

1 655

1 655

0

1 655

1 655

0

1 655

100,00 %

0

31.

Käibemaksu ülejääk

0

1 043

1 042

0

1 041

1 041

0

1 041

99,88 %

0

32.

Kogurahvatulu ülejääk

0

1 463

1 462

0

1 462

1 462

0

1 462

99,97 %

0

34.

Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon

0

0

1

0

1

1

0

1

0

35.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Kokku

Kokku

126

126

4 160

4 160

4 175

4 175

0

0

4 174

4 174

4 174

4 174

0

0

4 174

4 174

100,34 %

100,34 %

0

0

4.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümber-paigutused ja parandus-eelarve) | Ülekantud assigneeringud | Siht-otstarbeline tulu | Lisaassig-neeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekantud assignee-ringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassig-neeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 57 964 | 378 | 133 | 1 405 | 1 537 | 59 879 | 50 324 | –4 571 | 183 | 1 807 | 1 990 | 47 743 |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 55 041 | 524 | 1 363 | 6 110 | 7 473 | 63 038 | 53 177 | 130 | 47 | 6 077 | 6 124 | 59 431 |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 343 | 283 | 2 | 95 | 96 | 1 722 | 1 241 | 81 | 93 | 118 | 211 | 1 533 |
| 4 | EL kui ülemaailmne partner | 7 311 | 240 | 102 | 320 | 422 | 7 973 | 8 113 | – 212 | 83 | 268 | 351 | 8 252 |
| 5 | Haldus | 7 284 | –5 | 119 | 397 | 516 | 7 795 | 7 284 | –3 | 786 | 426 | 1 212 | 8 494 |
| 6 | Kompensatsioon | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 |
| Kokku | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümber-paigutused ja parandus-eelarve)

Ülekantud assigneeringud

Siht-otstarbeline tulu

Lisaassig-neeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekantud assignee-ringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassig-neeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Jätkusuutlik kasv

57 964

378

133

1 405

1 537

59 879

50 324

–4 571

183

1 807

1 990

47 743

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

55 041

524

1 363

6 110

7 473

63 038

53 177

130

47

6 077

6 124

59 431

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 343

283

2

95

96

1 722

1 241

81

93

118

211

1 533

4

EL kui ülemaailmne partner

7 311

240

102

320

422

7 973

8 113

– 212

83

268

351

8 252

5

Haldus

7 284

–5

119

397

516

7 795

7 284

–3

786

426

1 212

8 494

6

Kompensatsioon

207

0

0

0

0

207

207

0

0

0

0

207

Kokku

Kokku

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

5.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneerin-gutest | Sihtots-tarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtots-tarbeline tulu | Otsuse alusel üle-kand-mised | Kokku | % | Eelarveaasta assignee-ringutest | Ülekantud assig-neeringutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 59 879 | 57 779 | 133 | 603 | 58 514 | 97,72 % | 801 | 19 | 820 | 1,37 % | 544 | 0 | 1 | 545 | 0,91 % |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 63 038 | 55 405 | 1 363 | 2 539 | 59 307 | 94,08 % | 3 571 | 0 | 3 571 | 5,67 % | 160 | 0 | 0 | 160 | 0,25 % |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 722 | 1 520 | 2 | 44 | 1 565 | 90,90 % | 51 | 83 | 133 | 7,74 % | 23 | 0 | 0 | 23 | 1,36 % |
| 4 | EL kui ülemaailmne partner | 7 973 | 7 255 | 102 | 155 | 7 513 | 94,23 % | 165 | 271 | 435 | 5,46 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 0,32 % |
| 5 | Haldus | 7 795 | 7 096 | 119 | 212 | 7 427 | 95,27 % | 183 | 8 | 191 | 2,45 % | 175 | 0 | 3 | 177 | 2,28 % |
| 6 | Kompensatsioon | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kokku | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneerin-gutest

Sihtots-tarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtots-tarbeline tulu

Otsuse alusel üle-kand-mised

Kokku

%

Eelarveaasta assignee-ringutest

Ülekantud assig-neeringutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Jätkusuutlik kasv

59 879

57 779

133

603

58 514

97,72 %

801

19

820

1,37 %

544

0

1

545

0,91 %

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

63 038

55 405

1 363

2 539

59 307

94,08 %

3 571

0

3 571

5,67 %

160

0

0

160

0,25 %

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 722

1 520

2

44

1 565

90,90 %

51

83

133

7,74 %

23

0

0

23

1,36 %

4

EL kui ülemaailmne partner

7 973

7 255

102

155

7 513

94,23 %

165

271

435

5,46 %

25

0

0

25

0,32 %

5

Haldus

7 795

7 096

119

212

7 427

95,27 %

183

8

191

2,45 %

175

0

3

177

2,28 %

6

Kompensatsioon

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kokku

Kokku

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

6.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heaks-kiidetud maksete assignee-ringud | Tehtud maksed | 2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assignee-ringutest | Ülekantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbelisest tulust | Kokku | % | Auto-maatsed üle-kandmised | Otsuse alusel üle-kand-mised | Sihtots-tarbeline tulu | Kokku | % | Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 47 743 | 44 912 | 147 | 553 | 45 611 | 95,53 % | 148 | 33 | 1 250 | 1 431 | 3,00 % | 661 | 36 | 4 | 701 | 1,47 % |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 59 431 | 52 230 | 37 | 2 546 | 54 813 | 92,23 % | 45 | 784 | 3 532 | 4 361 | 7,34 % | 248 | 10 | 0 | 258 | 0,43 % |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 533 | 1 203 | 59 | 49 | 1 311 | 85,48 % | 9 | 13 | 69 | 91 | 5,96 % | 97 | 34 | 1 | 131 | 8,56 % |
| 4 | EL kui ülemaailmne partner | 8 252 | 7 125 | 65 | 120 | 7 311 | 88,60 % | 55 | 325 | 147 | 527 | 6,39 % | 396 | 18 | 0 | 414 | 5,01 % |
| 5 | Haldus | 8 494 | 6 399 | 686 | 207 | 7 292 | 85,86 % | 694 | 12 | 217 | 922 | 10,86 % | 176 | 100 | 3 | 279 | 3,28 % |
| 6 | Kompensatsioon | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kokku | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Heaks-kiidetud maksete assignee-ringud

Tehtud maksed

2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Ülekantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbelisest tulust

Kokku

%

Auto-maatsed üle-kandmised

Otsuse alusel üle-kand-mised

Sihtots-tarbeline tulu

Kokku

%

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16=15/1

1

Jätkusuutlik kasv

47 743

44 912

147

553

45 611

95,53 %

148

33

1 250

1 431

3,00 %

661

36

4

701

1,47 %

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

59 431

52 230

37

2 546

54 813

92,23 %

45

784

3 532

4 361

7,34 %

248

10

0

258

0,43 %

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 533

1 203

59

49

1 311

85,48 %

9

13

69

91

5,96 %

97

34

1

131

8,56 %

4

EL kui ülemaailmne partner

8 252

7 125

65

120

7 311

88,60 %

55

325

147

527

6,39 %

396

18

0

414

5,01 %

5

Haldus

8 494

6 399

686

207

7 292

85,86 %

694

12

217

922

10,86 %

176

100

3

279

3,28 %

6

Kompensatsioon

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kokku

Kokku

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

7.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | |
| Finantsraamistiku rubriik | Eelnevatest eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud / ümberhindamine/ tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 107 519 | – 614 | –41 378 | 65 526 | 58 514 | –4 233 | –6 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 9 905 | – 274 | –5 650 | 3 982 | 59 307 | –49 163 | 0 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 353 | –77 | – 477 | 800 | 1 565 | – 834 | 0 | 732 | 1 531 |
| 4 | EL kui ülemaailmne partner | 19 250 | – 610 | –5 636 | 13 003 | 7 513 | –1 675 | –2 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Haldus | 713 | –99 | – 583 | 31 | 7 427 | –6 709 | –1 | 717 | 747 |
| 6 | Kompensatsioon | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | – 207 | 0 | 0 | 0 |
| Kokku | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

miljonites eurodes

miljonites eurodes

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Finantsraamistiku rubriik

Eelnevatest eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud / ümberhindamine/ tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

1

Jätkusuutlik kasv

107 519

– 614

–41 378

65 526

58 514

–4 233

–6

54 275

119 802

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

9 905

– 274

–5 650

3 982

59 307

–49 163

0

10 144

14 125

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 353

–77

– 477

800

1 565

– 834

0

732

1 531

4

EL kui ülemaailmne partner

19 250

– 610

–5 636

13 003

7 513

–1 675

–2

5 836

18 840

5

Haldus

713

–99

– 583

31

7 427

–6 709

–1

717

747

6

Kompensatsioon

0

0

0

0

207

– 207

0

0

0

Kokku

Kokku

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

8.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv | 666 | 527 | 1 045 | 2 113 | 5 461 | 25 078 | 30 637 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 95 | 36 | 41 | 65 | 205 | 2 545 | 995 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 10 | 12 | 23 | 61 | 92 | 167 | 435 | 732 | 1 531 |
| 4 | EL kui ülemaailmne partner | 933 | 579 | 735 | 1 148 | 2 022 | 4 033 | 3 553 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Haldus | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 717 | 748 |
| Kokku | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Kokku

1

Jätkusuutlik kasv

666

527

1 045

2 113

5 461

25 078

30 637

54 275

119 802

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

95

36

41

65

205

2 545

995

10 144

14 125

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

10

12

23

61

92

167

435

732

1 531

4

EL kui ülemaailmne partner

933

579

735

1 148

2 022

4 033

3 553

5 836

18 840

5

Haldus

1

0

0

0

0

0

30

717

748

Kokku

Kokku

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

9.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümber-paigutused/parandus-eelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtots-tarbeline tulu | Lisaassig-neeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 396 | – 127 | 0 | 15 | 15 | 284 | 414 | –77 | 5 | 15 | 20 | 358 |
| 02 | Ettevõtlus | 599 | –3 | 0 | 63 | 63 | 659 | 533 | –22 | 19 | 72 | 91 | 603 |
| 03 | Konkurents | 78 | 14 | 0 | 3 | 3 | 96 | 79 | 14 | 7 | 3 | 11 | 104 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 11 485 | – 452 | 15 | 13 | 28 | 11 062 | 11 137 | –1 753 | 19 | 12 | 31 | 9 415 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine | 53 703 | 369 | 1 409 | 6 089 | 7 498 | 61 570 | 52 459 | –75 | 61 | 6 062 | 6 123 | 58 508 |
| 06 | Energeetika ja transport | 2 806 | 0 | 0 | 88 | 88 | 2 894 | 1 910 | 56 | 67 | 135 | 202 | 2 169 |
| 07 | Keskkond | 403 | 0 | 0 | 23 | 23 | 426 | 298 | –13 | 16 | 18 | 34 | 319 |
| 08 | Teadusuuringud | 4 045 | 3 | 0 | 599 | 599 | 4 647 | 4 112 | 104 | 43 | 887 | 930 | 5 146 |
| 09 | Infoühiskond ja meedia | 1 494 | –1 | 0 | 142 | 142 | 1 635 | 1 549 | 63 | 14 | 263 | 277 | 1 890 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 361 | 0 | 0 | 347 | 347 | 708 | 372 | –10 | 34 | 275 | 309 | 672 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 991 | 23 | 2 | 4 | 6 | 1 021 | 846 | 71 | 9 | 5 | 15 | 932 |
| 12 | Siseturg | 61 | 0 | 0 | 2 | 2 | 64 | 61 | 0 | 6 | 2 | 8 | 69 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 35 987 | 1 204 | 134 | 10 | 144 | 37 335 | 30 655 | –2 780 | 13 | 3 | 16 | 27 891 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 125 | 0 | 0 | 3 | 3 | 128 | 108 | 3 | 6 | 3 | 10 | 121 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 1 335 | 0 | 0 | 213 | 213 | 1 548 | 1 345 | –49 | 17 | 241 | 259 | 1 555 |
| 16 | Teabevahetus | 207 | 1 | 0 | 4 | 4 | 211 | 197 | 3 | 19 | 4 | 23 | 224 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 554 | 130 | 0 | 20 | 20 | 703 | 501 | 50 | 26 | 27 | 53 | 604 |
| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala | 784 | 2 | 2 | 17 | 19 | 805 | 589 | – 146 | 90 | 16 | 106 | 550 |
| 19 | Välissuhted | 3 974 | 100 | 2 | 75 | 76 | 4 151 | 3 338 | 161 | 45 | 60 | 105 | 3 604 |
| 20 | Kaubandus | 78 | –1 | 0 | 2 | 2 | 80 | 77 | 0 | 5 | 2 | 8 | 85 |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1 317 | 259 | 22 | 161 | 183 | 1 759 | 1 179 | 39 | 31 | 152 | 183 | 1 401 |
| 22 | Laienemine | 1 093 | 28 | 14 | 82 | 96 | 1 217 | 1 832 | – 255 | 11 | 54 | 65 | 1 642 |
| 23 | Humanitaarabi | 770 | 180 | 0 | 8 | 8 | 958 | 773 | 116 | 6 | 8 | 14 | 904 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 74 | 70 | 1 | 6 | 0 | 6 | 76 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 178 | 1 | 0 | 7 | 7 | 186 | 178 | 1 | 15 | 7 | 22 | 201 |
| 26 | Komisjoni haldus | 969 | –8 | 0 | 89 | 89 | 1 051 | 972 | –2 | 120 | 91 | 211 | 1 182 |
| 27 | Eelarve | 275 | –5 | 0 | 5 | 5 | 275 | 275 | –5 | 9 | 5 | 14 | 284 |
| 28 | Audit | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 10 | 0 | 1 | 0 | 1 | 12 |
| 29 | Statistika | 127 | –1 | 0 | 9 | 9 | 135 | 107 | 3 | 7 | 13 | 20 | 130 |
| 30 | Pensionid | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 |
| 31 | Keeletalitused | 368 | –2 | 0 | 68 | 68 | 435 | 368 | –2 | 28 | 68 | 96 | 462 |
| 40 | Reservid | 739 | – 288 | 0 | 0 | 0 | 452 | 239 | –68 | 0 | 0 | 0 | 171 |
| 90 | Muud institutsioonid | 2 674 | 0 | 119 | 162 | 281 | 2 955 | 2 674 | 0 | 434 | 190 | 624 | 3 298 |
| Kokku | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümber-paigutused/parandus-eelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtots-tarbeline tulu

Lisaassig-neeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

396

– 127

0

15

15

284

414

–77

5

15

20

358

02

Ettevõtlus

599

–3

0

63

63

659

533

–22

19

72

91

603

03

Konkurents

78

14

0

3

3

96

79

14

7

3

11

104

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 485

– 452

15

13

28

11 062

11 137

–1 753

19

12

31

9 415

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

53 703

369

1 409

6 089

7 498

61 570

52 459

–75

61

6 062

6 123

58 508

06

Energeetika ja transport

2 806

0

0

88

88

2 894

1 910

56

67

135

202

2 169

07

Keskkond

403

0

0

23

23

426

298

–13

16

18

34

319

08

Teadusuuringud

4 045

3

0

599

599

4 647

4 112

104

43

887

930

5 146

09

Infoühiskond ja meedia

1 494

–1

0

142

142

1 635

1 549

63

14

263

277

1 890

10

Otsene teadustegevus

361

0

0

347

347

708

372

–10

34

275

309

672

11

Merendus ja kalandus

991

23

2

4

6

1 021

846

71

9

5

15

932

12

Siseturg

61

0

0

2

2

64

61

0

6

2

8

69

13

Regionaalpoliitika

35 987

1 204

134

10

144

37 335

30 655

–2 780

13

3

16

27 891

14

Maksukorraldus ja tolliliit

125

0

0

3

3

128

108

3

6

3

10

121

15

Haridus ja kultuur

1 335

0

0

213

213

1 548

1 345

–49

17

241

259

1 555

16

Teabevahetus

207

1

0

4

4

211

197

3

19

4

23

224

17

Tervise- ja tarbijakaitse

554

130

0

20

20

703

501

50

26

27

53

604

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

784

2

2

17

19

805

589

– 146

90

16

106

550

19

Välissuhted

3 974

100

2

75

76

4 151

3 338

161

45

60

105

3 604

20

Kaubandus

78

–1

0

2

2

80

77

0

5

2

8

85

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 317

259

22

161

183

1 759

1 179

39

31

152

183

1 401

22

Laienemine

1 093

28

14

82

96

1 217

1 832

– 255

11

54

65

1 642

23

Humanitaarabi

770

180

0

8

8

958

773

116

6

8

14

904

24

Pettusevastane võitlus

75

0

0

0

0

74

70

1

6

0

6

76

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

178

1

0

7

7

186

178

1

15

7

22

201

26

Komisjoni haldus

969

–8

0

89

89

1 051

972

–2

120

91

211

1 182

27

Eelarve

275

–5

0

5

5

275

275

–5

9

5

14

284

28

Audit

10

0

0

0

0

11

10

0

1

0

1

12

29

Statistika

127

–1

0

9

9

135

107

3

7

13

20

130

30

Pensionid

1 087

–6

0

0

0

1 081

1 087

–6

0

0

0

1 081

31

Keeletalitused

368

–2

0

68

68

435

368

–2

28

68

96

462

40

Reservid

739

– 288

0

0

0

452

239

–68

0

0

0

171

90

Muud institutsioonid

2 674

0

119

162

281

2 955

2 674

0

434

190

624

3 298

Kokku

Kokku

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

10.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heaks-kiidetud kulu-kohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu | Kokku | % | Sihtots-tarbeline tulu | Otsuse alusel üle-kand-mised | Kokku | % | Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 284 | 265 | 0 | 14 | 279 | 98,05 % | 1 | 0 | 1 | 0,46 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,49 % |
| 02 | Ettevõtlus | 659 | 588 | 0 | 32 | 620 | 94,08 % | 31 | 0 | 31 | 4,72 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,20 % |
| 03 | Konkurents | 96 | 92 | 0 | 2 | 94 | 97,78 % | 2 | 0 | 2 | 1,60 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,62 % |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 11 062 | 11 009 | 15 | 5 | 11 030 | 99,71 % | 7 | 2 | 9 | 0,08 % | 22 | 0 | 0 | 23 | 0,21 % |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine | 61 570 | 53 962 | 1 409 | 2 534 | 57 905 | 94,05 % | 3 555 | 0 | 3 555 | 5,77 % | 109 | 0 | 0 | 109 | 0,18 % |
| 06 | Energeetika ja transport | 2 894 | 2 796 | 0 | 34 | 2 830 | 97,79 % | 54 | 1 | 55 | 1,89 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 0,32 % |
| 07 | Keskkond | 426 | 389 | 0 | 5 | 394 | 92,58 % | 17 | 0 | 17 | 4,10 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 3,32 % |
| 08 | Teadusuuringud | 4 647 | 4 043 | 0 | 313 | 4 355 | 93,73 % | 287 | 0 | 287 | 6,17 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,10 % |
| 09 | Infoühiskond ja meedia | 1 635 | 1 489 | 0 | 80 | 1 569 | 95,96 % | 62 | 0 | 62 | 3,82 % | 3 | 0 | 0 | 4 | 0,22 % |
| 10 | Otsene teadustegevus | 708 | 355 | 0 | 48 | 403 | 56,94 % | 299 | 0 | 299 | 42,18 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,88 % |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1 021 | 971 | 2 | 1 | 975 | 95,46 % | 3 | 0 | 4 | 0,35 % | 43 | 0 | 0 | 43 | 4,19 % |
| 12 | Siseturg | 64 | 61 | 0 | 1 | 63 | 98,08 % | 1 | 0 | 1 | 1,51 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,41 % |
| 13 | Regionaalpoliitika | 37 335 | 37 148 | 134 | 9 | 37 291 | 99,88 % | 1 | 24 | 25 | 0,07 % | 19 | 0 | 0 | 19 | 0,05 % |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 128 | 118 | 0 | 2 | 119 | 93,07 % | 2 | 0 | 2 | 1,37 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 5,56 % |
| 15 | Haridus ja kultuur | 1 548 | 1 328 | 0 | 104 | 1 432 | 92,52 % | 109 | 0 | 109 | 7,04 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,44 % |
| 16 | Teabevahetus | 211 | 204 | 0 | 2 | 207 | 97,97 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 1,42 % |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 703 | 678 | 0 | 12 | 690 | 98,15 % | 8 | 0 | 8 | 1,13 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,72 % |
| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala | 805 | 695 | 2 | 8 | 704 | 87,51 % | 9 | 75 | 84 | 10,47 % | 16 | 0 | 0 | 16 | 2,02 % |
| 19 | Välissuhted | 4 151 | 4 043 | 2 | 45 | 4 090 | 98,54 % | 29 | 0 | 29 | 0,71 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 0,75 % |
| 20 | Kaubandus | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 94,91 % | 1 | 0 | 1 | 1,37 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 3,72 % |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1 759 | 1 308 | 22 | 73 | 1 403 | 79,75 % | 88 | 265 | 353 | 20,04 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,21 % |
| 22 | Laienemine | 1 217 | 1 114 | 14 | 37 | 1 164 | 95,66 % | 45 | 6 | 51 | 4,19 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 23 | Humanitaarabi | 958 | 950 | 0 | 6 | 956 | 99,72 % | 2 | 0 | 2 | 0,22 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 74 | 72 | 0 | 0 | 73 | 97,41 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,55 % |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 186 | 176 | 0 | 4 | 180 | 97,12 % | 3 | 0 | 3 | 1,76 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,11 % |
| 26 | Komisjoni haldus | 1 051 | 942 | 0 | 46 | 988 | 93,96 % | 42 | 0 | 42 | 4,04 % | 20 | 0 | 1 | 21 | 2,00 % |
| 27 | Eelarve | 275 | 262 | 0 | 3 | 266 | 96,65 % | 1 | 0 | 1 | 0,50 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 2,86 % |
| 28 | Audit | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95,39 % | 0 | 0 | 0 | 2,60 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,01 % |
| 29 | Statistika | 135 | 119 | 0 | 6 | 125 | 92,47 % | 3 | 0 | 3 | 1,92 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 5,62 % |
| 30 | Pensionid | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Keeletalitused | 435 | 364 | 0 | 45 | 408 | 93,92 % | 24 | 0 | 24 | 5,45 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,62 % |
| 40 | Reservid | 452 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 452 | 0 | 0 | 452 | 100,0 % |
| 90 | Muud institutsioonid | 2 955 | 2 584 | 119 | 81 | 2 784 | 94,24 % | 81 | 8 | 89 | 3,02 % | 81 | 0 | 0 | 81 | 2,74 % |
| Kokku | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Heaks-kiidetud kulu-kohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu

Kokku

%

Sihtots-tarbeline tulu

Otsuse alusel üle-kand-mised

Kokku

%

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

284

265

0

14

279

98,05 %

1

0

1

0,46 %

4

0

0

4

1,49 %

02

Ettevõtlus

659

588

0

32

620

94,08 %

31

0

31

4,72 %

8

0

0

8

1,20 %

03

Konkurents

96

92

0

2

94

97,78 %

2

0

2

1,60 %

1

0

0

1

0,62 %

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 062

11 009

15

5

11 030

99,71 %

7

2

9

0,08 %

22

0

0

23

0,21 %

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

61 570

53 962

1 409

2 534

57 905

94,05 %

3 555

0

3 555

5,77 %

109

0

0

109

0,18 %

06

Energeetika ja transport

2 894

2 796

0

34

2 830

97,79 %

54

1

55

1,89 %

9

0

0

9

0,32 %

07

Keskkond

426

389

0

5

394

92,58 %

17

0

17

4,10 %

14

0

0

14

3,32 %

08

Teadusuuringud

4 647

4 043

0

313

4 355

93,73 %

287

0

287

6,17 %

5

0

0

5

0,10 %

09

Infoühiskond ja meedia

1 635

1 489

0

80

1 569

95,96 %

62

0

62

3,82 %

3

0

0

4

0,22 %

10

Otsene teadustegevus

708

355

0

48

403

56,94 %

299

0

299

42,18 %

6

0

0

6

0,88 %

11

Merendus ja kalandus

1 021

971

2

1

975

95,46 %

3

0

4

0,35 %

43

0

0

43

4,19 %

12

Siseturg

64

61

0

1

63

98,08 %

1

0

1

1,51 %

0

0

0

0

0,41 %

13

Regionaalpoliitika

37 335

37 148

134

9

37 291

99,88 %

1

24

25

0,07 %

19

0

0

19

0,05 %

14

Maksukorraldus ja tolliliit

128

118

0

2

119

93,07 %

2

0

2

1,37 %

7

0

0

7

5,56 %

15

Haridus ja kultuur

1 548

1 328

0

104

1 432

92,52 %

109

0

109

7,04 %

6

0

1

7

0,44 %

16

Teabevahetus

211

204

0

2

207

97,97 %

1

0

1

0,61 %

3

0

0

3

1,42 %

17

Tervise- ja tarbijakaitse

703

678

0

12

690

98,15 %

8

0

8

1,13 %

5

0

0

5

0,72 %

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

805

695

2

8

704

87,51 %

9

75

84

10,47 %

16

0

0

16

2,02 %

19

Välissuhted

4 151

4 043

2

45

4 090

98,54 %

29

0

29

0,71 %

31

0

0

31

0,75 %

20

Kaubandus

80

75

0

1

76

94,91 %

1

0

1

1,37 %

3

0

0

3

3,72 %

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 759

1 308

22

73

1 403

79,75 %

88

265

353

20,04 %

4

0

0

4

0,21 %

22

Laienemine

1 217

1 114

14

37

1 164

95,66 %

45

6

51

4,19 %

2

0

0

2

0,16 %

23

Humanitaarabi

958

950

0

6

956

99,72 %

2

0

2

0,22 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Pettusevastane võitlus

74

72

0

0

73

97,41 %

0

0

0

0,04 %

2

0

0

2

2,55 %

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

186

176

0

4

180

97,12 %

3

0

3

1,76 %

2

0

0

2

1,11 %

26

Komisjoni haldus

1 051

942

0

46

988

93,96 %

42

0

42

4,04 %

20

0

1

21

2,00 %

27

Eelarve

275

262

0

3

266

96,65 %

1

0

1

0,50 %

8

0

0

8

2,86 %

28

Audit

11

10

0

0

10

95,39 %

0

0

0

2,60 %

0

0

0

0

2,01 %

29

Statistika

135

119

0

6

125

92,47 %

3

0

3

1,92 %

7

0

0

8

5,62 %

30

Pensionid

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Keeletalitused

435

364

0

45

408

93,92 %

24

0

24

5,45 %

3

0

0

3

0,62 %

40

Reservid

452

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

452

0

0

452

100,0 %

90

Muud institutsioonid

2 955

2 584

119

81

2 784

94,24 %

81

8

89

3,02 %

81

0

0

81

2,74 %

Kokku

Kokku

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

11.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heaks-kiidetud maksete assignee-ringud | Tehtud maksed | 2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu | Kokku | % | Auto-maatsed üle-kandmised | Otsuse alusel üle-kand-mised | Sihtots-tarbeline tulu | Kokku | % | Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+
  13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 358 | 268 | 5 | 13 | 286 | 79,85 % | 6 | 10 | 2 | 18 | 4,89 % | 54 | 0 | 0 | 55 | 15,26 % |
| 02 | Ettevõtlus | 603 | 438 | 13 | 27 | 477 | 79,14 % | 20 | 0 | 45 | 64 | 10,69 % | 54 | 6 | 1 | 61 | 10,17 % |
| 03 | Konkurents | 104 | 80 | 7 | 1 | 87 | 84,45 % | 9 | 4 | 2 | 14 | 13,92 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,63 % |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 9 415 | 9 074 | 13 | 4 | 9 092 | 96,57 % | 18 | 0 | 7 | 26 | 0,27 % | 291 | 6 | 0 | 297 | 3,16 % |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine | 58 508 | 51 215 | 55 | 2 533 | 53 803 | 91,96 % | 25 | 946 | 3 529 | 4 500 | 7,69 % | 199 | 6 | 0 | 205 | 0,35 % |
| 06 | Energeetika ja transport | 2 169 | 1 695 | 60 | 29 | 1 785 | 82,29 % | 22 | 1 | 103 | 127 | 5,84 % | 247 | 8 | 2 | 257 | 11,87 % |
| 07 | Keskkond | 319 | 238 | 15 | 11 | 264 | 82,67 % | 17 | 3 | 6 | 26 | 8,08 % | 28 | 2 | 0 | 30 | 9,25 % |
| 08 | Teadusuuringud | 5 146 | 4 161 | 29 | 248 | 4 439 | 86,24 % | 47 | 0 | 639 | 686 | 13,33 % | 8 | 14 | 0 | 22 | 0,42 % |
| 09 | Infoühiskond ja meedia | 1 890 | 1 589 | 12 | 108 | 1 708 | 90,41 % | 16 | 0 | 155 | 171 | 9,03 % | 8 | 3 | 0 | 11 | 0,56 % |
| 10 | Otsene teadustegevus | 672 | 316 | 31 | 43 | 389 | 57,98 % | 36 | 1 | 232 | 269 | 40,06 % | 10 | 3 | 0 | 13 | 1,97 % |
| 11 | Merendus ja kalandus | 932 | 874 | 4 | 1 | 879 | 94,35 % | 3 | 1 | 4 | 8 | 0,89 % | 39 | 6 | 0 | 44 | 4,76 % |
| 12 | Siseturg | 69 | 53 | 5 | 1 | 58 | 84,35 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 11,66 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,99 % |
| 13 | Regionaalpoliitika | 27 891 | 27 664 | 9 | 1 | 27 674 | 99,22 % | 14 | 180 | 2 | 195 | 0,70 % | 18 | 4 | 0 | 22 | 0,08 % |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 121 | 98 | 5 | 2 | 105 | 87,01 % | 7 | 2 | 2 | 10 | 8,49 % | 5 | 1 | 0 | 5 | 4,50 % |
| 15 | Haridus ja kultuur | 1 555 | 1 253 | 15 | 110 | 1 378 | 88,62 % | 16 | 0 | 131 | 147 | 9,47 % | 26 | 3 | 1 | 30 | 1,91 % |
| 16 | Teabevahetus | 224 | 169 | 15 | 2 | 186 | 83,23 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 8,25 % | 14 | 5 | 0 | 19 | 8,51 % |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 604 | 472 | 24 | 19 | 515 | 85,32 % | 30 | 0 | 8 | 38 | 6,32 % | 48 | 2 | 0 | 50 | 8,36 % |
| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala | 550 | 377 | 57 | 11 | 445 | 80,88 % | 8 | 6 | 6 | 20 | 3,62 % | 52 | 33 | 0 | 85 | 15,50 % |
| 19 | Välissuhted | 3 604 | 3 378 | 33 | 38 | 3 449 | 95,71 % | 48 | 2 | 22 | 72 | 1,99 % | 70 | 13 | 0 | 83 | 2,30 % |
| 20 | Kaubandus | 85 | 69 | 5 | 1 | 75 | 88,35 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 8,42 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,23 % |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 1 401 | 1 141 | 22 | 66 | 1 229 | 87,74 % | 32 | 0 | 86 | 119 | 8,46 % | 44 | 9 | 0 | 53 | 3,80 % |
| 22 | Laienemine | 1 642 | 1 534 | 8 | 13 | 1 555 | 94,65 % | 17 | 0 | 40 | 58 | 3,50 % | 27 | 4 | 0 | 30 | 1,85 % |
| 23 | Humanitaarabi | 904 | 883 | 5 | 7 | 895 | 99,06 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 76 | 59 | 4 | 0 | 63 | 82,42 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,73 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 9,85 % |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 201 | 159 | 14 | 3 | 177 | 88,05 % | 17 | 0 | 4 | 21 | 10,44 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 1,51 % |
| 26 | Komisjoni haldus | 1 182 | 830 | 105 | 36 | 971 | 82,17 % | 113 | 4 | 54 | 171 | 14,48 % | 24 | 15 | 1 | 40 | 3,35 % |
| 27 | Eelarve | 284 | 253 | 8 | 2 | 263 | 92,84 % | 9 | 0 | 2 | 12 | 4,11 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 3,05 % |
| 28 | Audit | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 89,25 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,97 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,77 % |
| 29 | Statistika | 130 | 99 | 6 | 4 | 110 | 84,07 % | 7 | 0 | 8 | 15 | 11,16 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,77 % |
| 30 | Pensionid | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Keeletalitused | 462 | 343 | 26 | 41 | 410 | 88,75 % | 20 | 0 | 27 | 47 | 10,25 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 1,01 % |
| 40 | Reservid | 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 171 | 0 | 0 | 171 | 100,00 % |
| 90 | Muud institutsioonid | 3 298 | 2 231 | 387 | 98 | 2 717 | 82,38 % | 353 | 8 | 92 | 453 | 13,74 % | 81 | 47 | 0 | 128 | 3,88 % |
| Kokku | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Heaks-kiidetud maksete assignee-ringud

Tehtud maksed

2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu

Kokku

%

Auto-maatsed üle-kandmised

Otsuse alusel üle-kand-mised

Sihtots-tarbeline tulu

Kokku

%

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+

13+14

16=15/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

358

268

5

13

286

79,85 %

6

10

2

18

4,89 %

54

0

0

55

15,26 %

02

Ettevõtlus

603

438

13

27

477

79,14 %

20

0

45

64

10,69 %

54

6

1

61

10,17 %

03

Konkurents

104

80

7

1

87

84,45 %

9

4

2

14

13,92 %

1

1

0

2

1,63 %

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

9 415

9 074

13

4

9 092

96,57 %

18

0

7

26

0,27 %

291

6

0

297

3,16 %

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

58 508

51 215

55

2 533

53 803

91,96 %

25

946

3 529

4 500

7,69 %

199

6

0

205

0,35 %

06

Energeetika ja transport

2 169

1 695

60

29

1 785

82,29 %

22

1

103

127

5,84 %

247

8

2

257

11,87 %

07

Keskkond

319

238

15

11

264

82,67 %

17

3

6

26

8,08 %

28

2

0

30

9,25 %

08

Teadusuuringud

5 146

4 161

29

248

4 439

86,24 %

47

0

639

686

13,33 %

8

14

0

22

0,42 %

09

Infoühiskond ja meedia

1 890

1 589

12

108

1 708

90,41 %

16

0

155

171

9,03 %

8

3

0

11

0,56 %

10

Otsene teadustegevus

672

316

31

43

389

57,98 %

36

1

232

269

40,06 %

10

3

0

13

1,97 %

11

Merendus ja kalandus

932

874

4

1

879

94,35 %

3

1

4

8

0,89 %

39

6

0

44

4,76 %

12

Siseturg

69

53

5

1

58

84,35 %

7

0

1

8

11,66 %

2

1

0

3

3,99 %

13

Regionaalpoliitika

27 891

27 664

9

1

27 674

99,22 %

14

180

2

195

0,70 %

18

4

0

22

0,08 %

14

Maksukorraldus ja tolliliit

121

98

5

2

105

87,01 %

7

2

2

10

8,49 %

5

1

0

5

4,50 %

15

Haridus ja kultuur

1 555

1 253

15

110

1 378

88,62 %

16

0

131

147

9,47 %

26

3

1

30

1,91 %

16

Teabevahetus

224

169

15

2

186

83,23 %

17

0

1

18

8,25 %

14

5

0

19

8,51 %

17

Tervise- ja tarbijakaitse

604

472

24

19

515

85,32 %

30

0

8

38

6,32 %

48

2

0

50

8,36 %

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

550

377

57

11

445

80,88 %

8

6

6

20

3,62 %

52

33

0

85

15,50 %

19

Välissuhted

3 604

3 378

33

38

3 449

95,71 %

48

2

22

72

1,99 %

70

13

0

83

2,30 %

20

Kaubandus

85

69

5

1

75

88,35 %

6

0

1

7

8,42 %

2

1

0

3

3,23 %

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 401

1 141

22

66

1 229

87,74 %

32

0

86

119

8,46 %

44

9

0

53

3,80 %

22

Laienemine

1 642

1 534

8

13

1 555

94,65 %

17

0

40

58

3,50 %

27

4

0

30

1,85 %

23

Humanitaarabi

904

883

5

7

895

99,06 %

6

0

1

7

0,75 %

1

1

0

2

0,19 %

24

Pettusevastane võitlus

76

59

4

0

63

82,42 %

6

0

0

6

7,73 %

6

2

0

8

9,85 %

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

201

159

14

3

177

88,05 %

17

0

4

21

10,44 %

2

1

0

3

1,51 %

26

Komisjoni haldus

1 182

830

105

36

971

82,17 %

113

4

54

171

14,48 %

24

15

1

40

3,35 %

27

Eelarve

284

253

8

2

263

92,84 %

9

0

2

12

4,11 %

8

1

0

9

3,05 %

28

Audit

12

9

1

0

10

89,25 %

1

0

0

1

7,97 %

0

0

0

0

2,77 %

29

Statistika

130

99

6

4

110

84,07 %

7

0

8

15

11,16 %

5

1

0

6

4,77 %

30

Pensionid

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Keeletalitused

462

343

26

41

410

88,75 %

20

0

27

47

10,25 %

3

2

0

5

1,01 %

40

Reservid

171

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

171

0

0

171

100,00 %

90

Muud institutsioonid

3 298

2 231

387

98

2 717

82,38 %

353

8

92

453

13,74 %

81

47

0

128

3,88 %

Kokku

Kokku

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

12.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUMINE POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud / ümberhinda-mine/ tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 344 | –8 | –63 | 272 | 279 | – 223 | 0 | 56 | 329 |
| 02 | Ettevõtlus | 537 | –27 | – 214 | 297 | 620 | – 264 | 0 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurents | 8 | –1 | –7 | 0 | 94 | –81 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 22 299 | – 154 | –8 861 | 13 285 | 11 030 | – 231 | 0 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine | 8 491 | – 185 | –4 962 | 3 344 | 57 905 | –48 841 | 0 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energeetika ja transport | 3 303 | –48 | –1 098 | 2 157 | 2 830 | – 686 | 0 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Keskkond | 580 | –28 | – 149 | 404 | 394 | – 115 | 0 | 279 | 683 |
| 08 | Teadusuuringud | 8 443 | – 107 | –3 553 | 4 783 | 4 355 | – 885 | –2 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Infoühiskond ja meedia | 2 440 | –45 | –1 081 | 1 314 | 1 569 | – 627 | 0 | 941 | 2 255 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 140 | –8 | –89 | 43 | 403 | – 301 | 0 | 102 | 146 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1 324 | –73 | – 531 | 721 | 975 | – 348 | 0 | 626 | 1 347 |
| 12 | Siseturg | 15 | –3 | –10 | 3 | 63 | –49 | 0 | 14 | 17 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 72 250 | – 192 | –26 817 | 45 242 | 37 291 | – 857 | –2 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 80 | –4 | –41 | 34 | 119 | –64 | 0 | 55 | 90 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 571 | –60 | – 252 | 259 | 1 432 | –1 126 | 0 | 306 | 565 |
| 16 | Teabevahetus | 79 | –11 | –57 | 11 | 207 | – 130 | 0 | 77 | 88 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 444 | –4 | – 245 | 194 | 690 | – 270 | 0 | 421 | 614 |
| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala | 629 | –24 | – 216 | 389 | 704 | – 229 | 0 | 476 | 865 |
| 19 | Välissuhted | 8 358 | – 213 | –2 491 | 5 653 | 4 090 | – 958 | –1 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Kaubandus | 22 | –2 | –14 | 6 | 76 | –61 | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Areng/suhted AKV riikidega | 2 718 | –75 | – 762 | 1 882 | 1 403 | – 467 | 0 | 936 | 2 818 |
| 22 | Laienemine | 4 604 | – 308 | –1 462 | 2 834 | 1 164 | –92 | –2 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitaarabi | 383 | –21 | – 248 | 113 | 956 | – 647 | 0 | 309 | 422 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 24 | –5 | –11 | 8 | 73 | –51 | 0 | 21 | 29 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 19 | –1 | –17 | 1 | 180 | – 160 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Komisjoni haldus | 172 | –16 | – 134 | 22 | 988 | – 837 | –1 | 150 | 172 |
| 27 | Eelarve | 9 | –1 | –8 | 0 | 266 | – 255 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Audit | 1 | 0 | –1 | 0 | 10 | –10 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 81 | –4 | –34 | 43 | 125 | –75 | 0 | 50 | 92 |
| 30 | Pensionid | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 049 | –1 049 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Keeletalitused | 27 | –2 | –26 | 0 | 408 | – 385 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Muud institutsioonid | 343 | –45 | – 270 | 28 | 2 784 | –2 446 | 0 | 338 | 366 |
| Kokku | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud / ümberhinda-mine/ tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

344

–8

–63

272

279

– 223

0

56

329

02

Ettevõtlus

537

–27

– 214

297

620

– 264

0

357

653

03

Konkurents

8

–1

–7

0

94

–81

0

13

13

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

22 299

– 154

–8 861

13 285

11 030

– 231

0

10 798

24 082

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

8 491

– 185

–4 962

3 344

57 905

–48 841

0

9 064

12 408

06

Energeetika ja transport

3 303

–48

–1 098

2 157

2 830

– 686

0

2 144

4 301

07

Keskkond

580

–28

– 149

404

394

– 115

0

279

683

08

Teadusuuringud

8 443

– 107

–3 553

4 783

4 355

– 885

–2

3 468

8 251

09

Infoühiskond ja meedia

2 440

–45

–1 081

1 314

1 569

– 627

0

941

2 255

10

Otsene teadustegevus

140

–8

–89

43

403

– 301

0

102

146

11

Merendus ja kalandus

1 324

–73

– 531

721

975

– 348

0

626

1 347

12

Siseturg

15

–3

–10

3

63

–49

0

14

17

13

Regionaalpoliitika

72 250

– 192

–26 817

45 242

37 291

– 857

–2

36 432

81 673

14

Maksukorraldus ja tolliliit

80

–4

–41

34

119

–64

0

55

90

15

Haridus ja kultuur

571

–60

– 252

259

1 432

–1 126

0

306

565

16

Teabevahetus

79

–11

–57

11

207

– 130

0

77

88

17

Tervise- ja tarbijakaitse

444

–4

– 245

194

690

– 270

0

421

614

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

629

–24

– 216

389

704

– 229

0

476

865

19

Välissuhted

8 358

– 213

–2 491

5 653

4 090

– 958

–1

3 132

8 785

20

Kaubandus

22

–2

–14

6

76

–61

0

15

21

21

Areng/suhted AKV riikidega

2 718

–75

– 762

1 882

1 403

– 467

0

936

2 818

22

Laienemine

4 604

– 308

–1 462

2 834

1 164

–92

–2

1 071

3 905

23

Humanitaarabi

383

–21

– 248

113

956

– 647

0

309

422

24

Pettusevastane võitlus

24

–5

–11

8

73

–51

0

21

29

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

19

–1

–17

1

180

– 160

0

20

21

26

Komisjoni haldus

172

–16

– 134

22

988

– 837

–1

150

172

27

Eelarve

9

–1

–8

0

266

– 255

0

10

10

28

Audit

1

0

–1

0

10

–10

0

1

1

29

Statistika

81

–4

–34

43

125

–75

0

50

92

30

Pensionid

0

0

0

0

1 049

–1 049

0

0

0

31

Keeletalitused

27

–2

–26

0

408

– 385

0

24

24

90

Muud institutsioonid

343

–45

– 270

28

2 784

–2 446

0

338

366

Kokku

Kokku

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

13.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE JA POLIITIKAVALDKONDADE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Poliitikavaldkond | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 1 | 0 | 0 | 23 | 41 | 122 | 85 | 56 | 329 |
| 02 | Ettevõtlus | 10 | 6 | 15 | 13 | 36 | 68 | 148 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurents | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 176 | 55 | 89 | 71 | 651 | 5 510 | 6 732 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine | 51 | 1 | 0 | 30 | 260 | 2 343 | 658 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energeetika ja transport | 87 | 47 | 58 | 159 | 346 | 503 | 958 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Keskkond | 3 | 4 | 18 | 41 | 62 | 92 | 183 | 279 | 683 |
| 08 | Teadusuuringud | 70 | 80 | 337 | 433 | 875 | 1 479 | 1 510 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Infoühiskond ja meedia | 2 | 3 | 29 | 60 | 230 | 365 | 625 | 941 | 2 255 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 12 | 22 | 102 | 146 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 42 | 34 | 28 | 25 | 84 | 413 | 95 | 626 | 1 347 |
| 12 | Siseturg | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 14 | 17 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 429 | 445 | 841 | 1 663 | 3 609 | 17 561 | 20 693 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 10 | 21 | 55 | 90 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 14 | 4 | 11 | 14 | 41 | 67 | 108 | 306 | 565 |
| 16 | Teabevahetus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 77 | 88 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 1 | 3 | 9 | 18 | 8 | 53 | 102 | 421 | 614 |
| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala | 1 | 5 | 6 | 15 | 50 | 59 | 253 | 476 | 865 |
| 19 | Välissuhted | 463 | 319 | 224 | 508 | 730 | 1 457 | 1 952 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Kaubandus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 15 | 21 |
| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega | 127 | 78 | 87 | 156 | 337 | 496 | 602 | 936 | 2 818 |
| 22 | Laienemine | 226 | 68 | 88 | 155 | 401 | 1 182 | 715 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitaarabi | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 13 | 95 | 309 | 422 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 21 | 29 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Komisjoni haldus | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 19 | 150 | 172 |
| 27 | Eelarve | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Audit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | 23 | 50 | 92 |
| 30 | Pensionid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Keeletalitused | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Muud institutsioonid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 338 | 366 |
| Kokku | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Kokku

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

1

0

0

23

41

122

85

56

329

02

Ettevõtlus

10

6

15

13

36

68

148

357

653

03

Konkurents

0

0

0

0

0

0

0

13

13

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

176

55

89

71

651

5 510

6 732

10 798

24 082

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

51

1

0

30

260

2 343

658

9 064

12 408

06

Energeetika ja transport

87

47

58

159

346

503

958

2 144

4 301

07

Keskkond

3

4

18

41

62

92

183

279

683

08

Teadusuuringud

70

80

337

433

875

1 479

1 510

3 468

8 251

09

Infoühiskond ja meedia

2

3

29

60

230

365

625

941

2 255

10

Otsene teadustegevus

1

1

2

0

6

12

22

102

146

11

Merendus ja kalandus

42

34

28

25

84

413

95

626

1 347

12

Siseturg

0

0

0

0

0

0

3

14

17

13

Regionaalpoliitika

429

445

841

1 663

3 609

17 561

20 693

36 432

81 673

14

Maksukorraldus ja tolliliit

0

0

1

0

2

10

21

55

90

15

Haridus ja kultuur

14

4

11

14

41

67

108

306

565

16

Teabevahetus

0

0

0

0

0

2

9

77

88

17

Tervise- ja tarbijakaitse

1

3

9

18

8

53

102

421

614

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

1

5

6

15

50

59

253

476

865

19

Välissuhted

463

319

224

508

730

1 457

1 952

3 132

8 785

20

Kaubandus

0

0

0

0

0

1

5

15

21

21

Areng ja suhted AKV riikidega

127

78

87

156

337

496

602

936

2 818

22

Laienemine

226

68

88

155

401

1 182

715

1 071

3 905

23

Humanitaarabi

2

0

0

0

4

13

95

309

422

24

Pettusevastane võitlus

0

0

0

0

0

1

7

21

29

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

0

0

0

0

0

0

0

20

21

26

Komisjoni haldus

0

0

0

0

1

2

19

150

172

27

Eelarve

0

0

0

0

0

0

0

10

10

28

Audit

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

0

1

0

2

6

11

23

50

92

30

Pensionid

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Keeletalitused

0

0

0

0

0

0

0

24

24

90

Muud institutsioonid

0

0

0

0

0

0

28

338

366

Kokku

Kokku

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

14.   KOKKUVÕTE EELARVE TULUDE LAEKUMISEST INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruande-aasta | Ülekantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| Euroopa Parlament | 103 | 103 | 164 | 74 | 237 | 146 | 5 | 151 | 147,14 % | 86 |
| Nõukogu | 50 | 50 | 103 | 5 | 108 | 92 | 4 | 96 | 190,63 % | 12 |
| Komisjon | 120 123 | 115 547 | 122 869 | 10 125 | 132 993 | 118 122 | 3 114 | 121 236 | 104,92 % | 11 758 |
| Euroopa Kohus | 37 | 37 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 106,81 % | 0 |
| Kontrollikoda | 18 | 18 | 18 | 1 | 18 | 17 | 0 | 18 | 99,93 % | 1 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 10 | 10 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 149,16 % | 0 |
| Regioonide Komitee | 5 | 5 | 29 | 0 | 29 | 29 | 0 | 29 | 528,98 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 94,96 % | 0 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 76,94 % | 0 |
| Kokku | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

miljonites eurodes

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruande-aasta

Ülekantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

Euroopa Parlament

103

103

164

74

237

146

5

151

147,14 %

86

Nõukogu

50

50

103

5

108

92

4

96

190,63 %

12

Komisjon

120 123

115 547

122 869

10 125

132 993

118 122

3 114

121 236

104,92 %

11 758

Euroopa Kohus

37

37

39

0

39

39

0

39

106,81 %

0

Kontrollikoda

18

18

18

1

18

17

0

18

99,93 %

1

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

10

10

14

0

14

14

0

14

149,16 %

0

Regioonide Komitee

5

5

29

0

29

29

0

29

528,98 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

94,96 %

0

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

0

0

0

0

0

0

76,94 %

0

Kokku

Kokku

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

15.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

Kulukohustuste assigneeringud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assignee-ringutest | Ülekantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtots-tarbelisest tulust | Otsuse alusel üle-kandmised | Kokku | % | Eelarve-aasta assignee-ringutest | Ülekantud assigneeringud | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Euroopa Parlament | 1 556 | 1 402 | 44 | 26 | 1 472 | 94,60 % | 34 | 8 | 42 | 2,69 % | 42 | 0 | 0 | 42 | 2,71 % |
| Nõukogu | 743 | 580 | 75 | 39 | 694 | 93,34 % | 35 | 0 | 35 | 4,65 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 2,01 % |
| Komisjon | 137 660 | 126 677 | 1 600 | 3 471 | 131 748 | 95,71 % | 4 689 | 373 | 5 062 | 3,68 % | 846 | 0 | 3 | 850 | 0,62 % |
| Euroopa Kohus | 297 | 290 | 0 | 1 | 291 | 98,20 % | 2 | 0 | 2 | 0,56 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,24 % |
| Kontrollikoda | 133 | 121 | 0 | 0 | 121 | 90,66 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,10 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 118 | 110 | 0 | 4 | 113 | 95,64 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 4,13 % |
| Regioonide Komitee | 93 | 70 | 0 | 11 | 81 | 86,87 % | 11 | 0 | 11 | 11,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,59 % |
| Ombudsman | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,51 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,49 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 5 | 5 | 0 | 0 | 5 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Kokku | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

miljonites eurodes

Institutsioon

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Ülekantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtots-tarbelisest tulust

Otsuse alusel üle-kandmised

Kokku

%

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Ülekantud assigneeringud

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Euroopa Parlament

1 556

1 402

44

26

1 472

94,60 %

34

8

42

2,69 %

42

0

0

42

2,71 %

Nõukogu

743

580

75

39

694

93,34 %

35

0

35

4,65 %

15

0

0

15

2,01 %

Komisjon

137 660

126 677

1 600

3 471

131 748

95,71 %

4 689

373

5 062

3,68 %

846

0

3

850

0,62 %

Euroopa Kohus

297

290

0

1

291

98,20 %

2

0

2

0,56 %

4

0

0

4

1,24 %

Kontrollikoda

133

121

0

0

121

90,66 %

0

0

0

0,23 %

12

0

0

12

9,10 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

118

110

0

4

113

95,64 %

0

0

0

0,23 %

5

0

0

5

4,13 %

Regioonide Komitee

93

70

0

11

81

86,87 %

11

0

11

11,54 %

1

0

0

1

1,59 %

Ombudsman

9

8

0

0

8

91,51 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

8,49 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

5

5

0

0

5

86,14 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

13,86 %

Kokku

Kokku

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

Maksete assigneeringud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | 2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbelisest tulust | Kokku | % | Auto-maatsed üle-kandmised | Otsuse alusel üle-kandmised | Sihtots-tarbelisest tulust | Kokku | % | Eelarve-aasta assignee-ringutest | Üle-kantud assig-neerin-gutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Euroopa Parlament | 1 807 | 1 206 | 237 | 46 | 1 489 | 82,37 % | 196 | 8 | 40 | 245 | 13,53 % | 42 | 32 | 0 | 74 | 4,10 % |
| Nõukogu | 798 | 463 | 120 | 35 | 618 | 77,41 % | 117 | 0 | 38 | 155 | 19,38 % | 15 | 11 | 0 | 26 | 3,22 % |
| Komisjon | 122 362 | 109 844 | 607 | 3 377 | 113 828 | 93,03 % | 598 | 1 159 | 5 122 | 6 880 | 5,62 % | 1 496 | 151 | 7 | 1 654 | 1,35 % |
| Euroopa Kohus | 310 | 276 | 12 | 1 | 288 | 93,19 % | 15 | 0 | 2 | 16 | 5,25 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Kontrollikoda | 142 | 108 | 8 | 0 | 116 | 81,94 % | 12 | 0 | 0 | 13 | 8,89 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,16 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 126 | 104 | 5 | 4 | 114 | 90,74 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 4,70 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,56 % |
| Regioonide Komitee | 99 | 63 | 4 | 11 | 79 | 79,38 % | 7 | 0 | 11 | 18 | 17,72 % | 1 | 1 | 0 | 3 | 2,90 % |
| Ombudsman | 9 | 7 | 0 | 0 | 8 | 84,62 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,66 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,72 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 68,12 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 14,32 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,56 % |
| Kokku | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

miljonites eurodes

Institutsioon

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

2009. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbelisest tulust

Kokku

%

Auto-maatsed üle-kandmised

Otsuse alusel üle-kandmised

Sihtots-tarbelisest tulust

Kokku

%

Eelarve-aasta assignee-ringutest

Üle-kantud assig-neerin-gutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Euroopa Parlament

1 807

1 206

237

46

1 489

82,37 %

196

8

40

245

13,53 %

42

32

0

74

4,10 %

Nõukogu

798

463

120

35

618

77,41 %

117

0

38

155

19,38 %

15

11

0

26

3,22 %

Komisjon

122 362

109 844

607

3 377

113 828

93,03 %

598

1 159

5 122

6 880

5,62 %

1 496

151

7

1 654

1,35 %

Euroopa Kohus

310

276

12

1

288

93,19 %

15

0

2

16

5,25 %

4

1

0

5

1,55 %

Kontrollikoda

142

108

8

0

116

81,94 %

12

0

0

13

8,89 %

12

1

0

13

9,16 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

126

104

5

4

114

90,74 %

5

0

1

6

4,70 %

5

1

0

6

4,56 %

Regioonide Komitee

99

63

4

11

79

79,38 %

7

0

11

18

17,72 %

1

1

0

3

2,90 %

Ombudsman

9

7

0

0

8

84,62 %

1

0

0

1

6,66 %

1

0

0

1

8,72 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

6

4

1

0

4

68,12 %

1

0

0

1

14,32 %

1

0

0

1

17,56 %

Kokku

Kokku

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

16.   AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaks-määratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo | Komisjoni poliitika-valdkond, kust rahastamine toimub |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 102 | 110 | 101 | 9 | 06 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur | 71 | 47 | 46 | 0 | 18 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 18 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Euroopa Politseikolledž | 10 | 5 | 5 | 0 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 66 | 63 | 63 | 0 | 02 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 41 | 37 | 37 | 0 | 17 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 37 | 37 | 36 | 1 | 07 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 66 | 66 | 66 | 0 | 17 |
| Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet | 125 | 114 | 114 | 0 | 06 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 192 | 150 | 150 | 0 | 08 |
| Eurojust | 25 | 25 | 25 | 0 | 18 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 50 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 318 | 217 | 217 | 0 | 12 |
| Euroopa Ravimiamet | 183 | 198 | 188 | 10 | 02 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 18 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Euroopa Ülesehitusamet | 236 | 135 | 135 | 0 | 22 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 60 | 54 | 47 | 7 | 31 |
| Euroopa Koolitusfond | 19 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Ühenduse Sordiamet | 10 | 11 | 11 | 0 | 17 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 38 | 38 | 38 | 0 | 15 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 11 | 11 | 11 | 0 | 06 |
| Rahvatervise Programmi Täitevamet | 4 | 4 | 4 | 0 | 17 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 5 | 5 | 5 | 0 | 06 |
| Kokku | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 | |

miljonites eurodes

Amet

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaks-määratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni poliitika-valdkond, kust rahastamine toimub

Euroopa Lennundusohutusamet

102

110

101

9

06

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

71

47

46

0

18

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

18

18

18

0

15

Euroopa Politseikolledž

10

5

5

0

18

Euroopa Kemikaaliamet

66

63

63

0

02

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

41

37

37

0

17

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

15

15

15

0

18

Euroopa Keskkonnaagentuur

37

37

36

1

07

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

9

9

9

0

11

Euroopa Toiduohutusamet

66

66

66

0

17

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

125

114

114

0

06

Ühisettevõte Fusion for Energy

192

150

150

0

08

Eurojust

25

25

25

0

18

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

50

38

38

0

06

Siseturu Ühtlustamise Amet

318

217

217

0

12

Euroopa Ravimiamet

183

198

188

10

02

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

8

8

8

0

09

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

15

15

15

0

18

Euroopa Raudteeagentuur

18

17

17

0

06

Euroopa Ülesehitusamet

236

135

135

0

22

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

15

14

14

0

04

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

60

54

47

7

31

Euroopa Koolitusfond

19

19

19

0

15

Ühenduse Sordiamet

10

11

11

0

17

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

20

20

0

04

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

38

38

38

0

15

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

11

11

11

0

06

Rahvatervise Programmi Täitevamet

4

4

4

0

17

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

5

5

5

0

06

Kokku

Kokku

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

| miljonites eurodes |
| --- |
| Tulu liik | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaks-määratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo |
| Komisjoni toetus | 1 117 | 934 | 934 | 1 |
| Tulu teenustasudest | 373 | 421 | 405 | 16 |
| Muu tulu | 301 | 147 | 135 | 12 |
| Kokku | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 |

miljonites eurodes

Tulu liik

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaks-määratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni toetus

1 117

934

934

1

Tulu teenustasudest

373

421

405

16

Muu tulu

301

147

135

12

Kokku

Kokku

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

17.   AMETID: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Assig-neeringud | Võetud kulukohus-tused | 2009. aastasse ülekantud | Tühis-tatavad summad | Assig-neerin-gud | Tehtud maksed | 2009. aastasse üle-kantud | Tühis-tatavad summad |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 118 | 87 | 30 | 1 | 138 | 78 | 57 | 4 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur | 72 | 65 | 1 | 5 | 94 | 50 | 30 | 13 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 20 | 18 | 1 | 0 | 21 | 16 | 4 | 0 |
| Euroopa Politseikolledž | 15 | 10 | 3 | 2 | 14 | 8 | 5 | 2 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 70 | 55 | 0 | 15 | 70 | 40 | 13 | 17 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 41 | 39 | 0 | 1 | 52 | 33 | 16 | 3 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 16 | 15 | 1 | 0 | 17 | 15 | 2 | 0 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 41 | 41 | 0 | 0 | 46 | 38 | 7 | 1 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 11 | 9 | 0 | 2 | 12 | 8 | 1 | 2 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 66 | 64 | 0 | 2 | 75 | 55 | 16 | 4 |
| Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet | 221 | 158 | 63 | 1 | 200 | 144 | 54 | 2 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 193 | 187 | 1 | 5 | 150 | 92 | 32 | 26 |
| Eurojust | 26 | 25 | 0 | 1 | 30 | 25 | 3 | 2 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 50 | 47 | 0 | 4 | 52 | 39 | 3 | 10 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 318 | 143 | 0 | 175 | 347 | 140 | 29 | 179 |
| Euroopa Ravimiamet | 183 | 173 | 0 | 10 | 215 | 168 | 36 | 11 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 8 | 8 | 0 | 0 | 10 | 8 | 2 | 1 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 15 | 15 | 0 | 1 | 23 | 15 | 7 | 1 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 18 | 17 | 0 | 1 | 21 | 15 | 4 | 1 |
| Euroopa Ülesehitusamet | 475 | 128 | 345 | 2 | 476 | 158 | 298 | 20 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 42 | 33 | 0 | 8 | 37 | 34 | 4 | 0 |
| Euroopa Koolitusfond | 21 | 19 | 1 | 0 | 24 | 20 | 3 | 1 |
| Ühenduse Sordiamet | 13 | 12 | 0 | 1 | 14 | 12 | 1 | 1 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 20 | 0 | 1 | 26 | 19 | 6 | 1 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 38 | 38 | 0 | 1 | 45 | 38 | 6 | 1 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 11 | 11 | 0 | 0 | 14 | 11 | 1 | 1 |
| Rahvatervise Programmi Täitevamet | 4 | 4 | 0 | 0 | 6 | 4 | 1 | 1 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 5 | 5 | 0 | 1 | 5 | 3 | 1 | 1 |
| Kokku | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

miljonites eurodes

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assig-neeringud

Võetud kulukohus-tused

2009. aastasse ülekantud

Tühis-tatavad summad

Assig-neerin-gud

Tehtud maksed

2009. aastasse üle-kantud

Tühis-tatavad summad

Euroopa Lennundusohutusamet

118

87

30

1

138

78

57

4

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

72

65

1

5

94

50

30

13

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

20

18

1

0

21

16

4

0

Euroopa Politseikolledž

15

10

3

2

14

8

5

2

Euroopa Kemikaaliamet

70

55

0

15

70

40

13

17

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

41

39

0

1

52

33

16

3

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

16

15

1

0

17

15

2

0

Euroopa Keskkonnaagentuur

41

41

0

0

46

38

7

1

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

11

9

0

2

12

8

1

2

Euroopa Toiduohutusamet

66

64

0

2

75

55

16

4

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

221

158

63

1

200

144

54

2

Ühisettevõte Fusion for Energy

193

187

1

5

150

92

32

26

Eurojust

26

25

0

1

30

25

3

2

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

50

47

0

4

52

39

3

10

Siseturu Ühtlustamise Amet

318

143

0

175

347

140

29

179

Euroopa Ravimiamet

183

173

0

10

215

168

36

11

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

8

8

0

0

10

8

2

1

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

15

15

0

1

23

15

7

1

Euroopa Raudteeagentuur

18

17

0

1

21

15

4

1

Euroopa Ülesehitusamet

475

128

345

2

476

158

298

20

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

15

14

0

1

18

13

4

1

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

42

33

0

8

37

34

4

0

Euroopa Koolitusfond

21

19

1

0

24

20

3

1

Ühenduse Sordiamet

13

12

0

1

14

12

1

1

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

20

0

1

26

19

6

1

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

38

38

0

1

45

38

6

1

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

11

11

0

0

14

11

1

1

Rahvatervise Programmi Täitevamet

4

4

0

0

6

4

1

1

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

5

5

0

1

5

3

1

1

Kokku

Kokku

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Assig-neerin-gud | Võetud kulu-kohustused | 2009. aastasse ülekantud | Tühis-tatavad summad | Assig-neerin-gud | Tehtud maksed | 2009. aas-tasse üle-kantud | Tühis-tatavad summad |
| Halduskulud | 229 | 209 | 2 | 19 | 285 | 182 | 80 | 23 |
| Põhitegevuskulud | 1 440 | 807 | 447 | 186 | 1 481 | 684 | 550 | 247 |
| Töötajad | 480 | 443 | 0 | 37 | 485 | 432 | 15 | 38 |
| Kokku | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

miljonites eurodes

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assig-neerin-gud

Võetud kulu-kohustused

2009. aastasse ülekantud

Tühis-tatavad summad

Assig-neerin-gud

Tehtud maksed

2009. aas-tasse üle-kantud

Tühis-tatavad summad

Halduskulud

229

209

2

19

285

182

80

23

Põhitegevuskulud

1 440

807

447

186

1 481

684

550

247

Töötajad

480

443

0

37

485

432

15

38

Kokku

Kokku

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

18.   EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Euroopa ühendused | Ametid | Ametitele antud toetuste elimineerimine | Kokku |
| Eelarveaasta tulud | 121 584 | 1 474 | (934) | 122 125 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (115 550) | (1 146) | 934 | (115 762) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (3 912) | (646) | 0 | (4 558) |
| Eelarveaastast N-1 üle kantud EFTA assigneeringud | (2) | 0 | 0 | (2) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 188 | 445 | 0 | 632 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | (498) | (2) | 0 | (500) |
| Eelarve täitmise tulemus | 1 810 | 125 | 0 | 1 935 |

miljonites eurodes

Euroopa ühendused

Ametid

Ametitele antud toetuste elimineerimine

Kokku

Eelarveaasta tulud

121 584

1 474

(934)

122 125

122 125

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(115 550)

(1 146)

934

(115 762)

(115 762)

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(3 912)

(646)

0

(4 558)

(4 558)

Eelarveaastast N-1 üle kantud EFTA assigneeringud

(2)

0

0

(2)

(2)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

188

445

0

632

632

Aastased vahetuskursi erinevused

(498)

(2)

0

(500)

(500)

Eelarve täitmise tulemus

1 810

125

0

1 935

1 935

B JAGU: KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANDE LISAD

1.   EELARVEPÕHIMÕTTED, STRUKTUUR JA ASSIGNEERINGUD

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA FINANTSMÄÄRUS

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, viimati muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ELT L 390, 30.12.2006), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad (viimati muudetud 28. märtsil 2007). Üldeelarve − ühenduste finantspoliitika põhiinstrument − on vahend, millega nähakse ette ja kinnitatakse ühenduste iga-aastased tulud ja kulud.

Eelarvemenetlus on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 272, millega nähakse ette etappide järjekord ja tähtajad, millest mõlemad eelarvepädevad institutsioonid − nõukogu ja parlament − peavad kinni pidama. Igal aastal hindab komisjon kõigi Euroopa Liidu institutsioonide järgneva eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab esialgse eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse esialgse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu eelarveprojekti, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Parlamendi president kuulutab eelarve lõplikult vastuvõetuks ja annab sellele õigusliku jõu. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

1.2.   EELARVEPÕHIMÕTTED

Ühenduste üldeelarvet reguleerivad mitmed aluspõhimõtted:

| — | Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted: ühenduste tulud ja kulud peavad olema esitatud samas eelarvedokumendis, kirjendatud eelarveridadele ning kulud ei tohi ületada heakskiidetud assigneeringuid; |
| --- | --- |

—

Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted: ühenduste tulud ja kulud peavad olema esitatud samas eelarvedokumendis, kirjendatud eelarveridadele ning kulud ei tohi ületada heakskiidetud assigneeringuid;

Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted

| — | Kõikehõlmavuse põhimõte: see põhimõte hõlmab kahte reeglit:






  — | tulude mittemääratlemise reegel, mille kohaselt eelarve tulud ei tohi olla määratud kindlate kuluartiklite jaoks (kogutulud peavad katma kogukulud); |
| --- | --- | --- |

—

Kõikehõlmavuse põhimõte: see põhimõte hõlmab kahte reeglit:

Kõikehõlmavuse põhimõte

—

tulude mittemääratlemise reegel, mille kohaselt eelarve tulud ei tohi olla määratud kindlate kuluartiklite jaoks (kogutulud peavad katma kogukulud);

| — | eelarve brutoreegel, mille kohaselt tulud ja kulud kajastatakse eelarves täielikult, ilma nende vahel tasaarveldusi tegemata; |
| --- | --- |

—

eelarve brutoreegel, mille kohaselt tulud ja kulud kajastatakse eelarves täielikult, ilma nende vahel tasaarveldusi tegemata;

| — | Aastasuse põhimõte: kirjendatud assigneeringuid lubatakse kasutada ainult ühe eelarveaasta jooksul ja seetõttu tuleb neid kasutada nimetatud aja jooksul. |
| --- | --- |

—

Aastasuse põhimõte: kirjendatud assigneeringuid lubatakse kasutada ainult ühe eelarveaasta jooksul ja seetõttu tuleb neid kasutada nimetatud aja jooksul.

Aastasuse põhimõte

| — | Tasakaalu põhimõte: eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (kavandatud tulud peavad võrduma maksete assigneeringutega); |
| --- | --- |

—

Tasakaalu põhimõte: eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (kavandatud tulud peavad võrduma maksete assigneeringutega);

Tasakaalu põhimõte

| — | Sihtotstarbelisuse põhimõte: iga assigneering määratakse kindlaks otstarbeks ja eesmärgiks; |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbelisuse põhimõte: iga assigneering määratakse kindlaks otstarbeks ja eesmärgiks;

Sihtotstarbelisuse põhimõte

| — | Arvestusühiku põhimõte: eelarve koostatakse ja selle täitmine toimub eurodes ning raamatupidamisaruanded esitatakse eurodes; |
| --- | --- |

—

Arvestusühiku põhimõte: eelarve koostatakse ja selle täitmine toimub eurodes ning raamatupidamisaruanded esitatakse eurodes;

Arvestusühiku põhimõte

| — | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte: eelarve assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, see tähendab vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte: eelarve assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, see tähendab vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele;

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte

| — | Läbipaistvuse põhimõte: eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruanded esitatakse läbipaistvuse põhimõtte kohaselt — eelarve ja paranduseelarved avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Läbipaistvuse põhimõte: eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruanded esitatakse läbipaistvuse põhimõtte kohaselt — eelarve ja paranduseelarved avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Läbipaistvuse põhimõte

Euroopa Liidu Teatajas

1.3.   EELARVE STRUKTUUR

Eelarve koosneb järgnevast:

| (a) | tulude koondarvestus; |
| --- | --- |

(a)

tulude koondarvestus;

| (b) | eraldi jaod, mis on jagatud iga institutsiooni tulude ja kulude eelarvestusteks: I jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu: komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Majandus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman; IX jagu: Euroopa andmekaitseinspektor. |
| --- | --- |

(b)

eraldi jaod, mis on jagatud iga institutsiooni tulude ja kulude eelarvestusteks: I jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu: komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Majandus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman; IX jagu: Euroopa andmekaitseinspektor.

Iga institutsiooni tulu- ja kuluartiklid liigitatakse nende liigi või otstarbe järgi jaotisteks, peatükkideks, artikliteks ja punktideks.

Osa likvideeritava ESTÜ vahenditest anti likvideeritava ESTÜ tegevuseelarve kasutusse. Tegevuseelarve võttis iga-aastaselt vastu komisjon pärast konsulteerimist nõukogu ja Euroopa Parlamendiga. Viimane eelarve koostati 2002. aasta 1. jaanuarist kuni 23. juulini kestnud ajavahemiku kohta. Alates 24. juulist 2002. aastal on tegevuseelarvega seonduvad tulud ja kulud kajastatud likvideeritava ESTÜ tulude ja kulude aruandes. Ülejäänud täitmisele kuuluvad kulukohustused on näidatud bilansi passiva poolel.

1.4.   EELARVE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE STRUKTUUR

1.4.1.   Üldine ülevaade

Ainult komisjoni eelarves on haldusassigneeringud ja tegevusassigneeringud. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud.

Eelarves eristatakse kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava iga-aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust.

| a) | Liigendamata assigneeringud hõlmavad järgmist:






  — | eelarve komisjoni jao kõik halduspeatükid ja kõigi teiste institutsioonide jaod kogu ulatuses; |
| --- | --- | --- |

a)

Liigendamata assigneeringud hõlmavad järgmist:

Liigendamata assigneeringud

—

eelarve komisjoni jao kõik halduspeatükid ja kõigi teiste institutsioonide jaod kogu ulatuses;

| — | EAGGFi tagatisrahastu iga-aastased assigneeringud; ning |
| --- | --- |

—

EAGGFi tagatisrahastu iga-aastased assigneeringud; ning

| — | teatavad tehnilised assigneeringud (tagasimaksed, antud ja võetud laenude tagatised jms). |
| --- | --- |

—

teatavad tehnilised assigneeringud (tagasimaksed, antud ja võetud laenude tagatised jms).

Liigendamata assigneeringute puhul on kulukohustuste assigneeringute väärtus sama mis maksete assigneeringute puhul.

| b) | Liigendatud assigneeringud on mõeldud mitmeaastaste meetmete rahastamiseks ja hõlmavad kõigi peatükkide (välja arvatud komisjoni jao 1. peatükk) kõiki muid assigneeringuid.
  Liigendatud assigneeringud jaotuvad kulukohustuste assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks:






  — | kulukohustuste assigneeringud
  hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused finantsmääruse artikli 76 lõike 3 kohaselt jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on põhiõigusaktiga lubatud. Liigendatud assigneeringute puhul kajastatakse tulevaste aastate veel täitmata eelarvelisi kulukohustusi tingimuslike kohustustena bilansiväliste kirjete aruandes. |
| --- | --- | --- |

b)

Liigendatud assigneeringud on mõeldud mitmeaastaste meetmete rahastamiseks ja hõlmavad kõigi peatükkide (välja arvatud komisjoni jao 1. peatükk) kõiki muid assigneeringuid.

Liigendatud assigneeringud

Liigendatud assigneeringud jaotuvad kulukohustuste assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks:

—

kulukohustuste assigneeringud
  hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused finantsmääruse artikli 76 lõike 3 kohaselt jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on põhiõigusaktiga lubatud. Liigendatud assigneeringute puhul kajastatakse tulevaste aastate veel täitmata eelarvelisi kulukohustusi tingimuslike kohustustena bilansiväliste kirjete aruandes.

kulukohustuste assigneeringud

| — | maksete assigneeringud
  hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud
  hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

maksete assigneeringud

1.4.2.   Assigneeringute allikad

Assigneeringute põhiallikas on ühenduste aruandeaasta eelarve. Samas on ka muud liiki assigneeringuid, mis tulenevad finantsmääruse sätetest. Need pärinevad eelnevatest eelarveaastatest või välistest allikatest.

1.4.2.1.   Eelarve lõplikud assigneeringud:

| — | Vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud. |
| --- | --- |

—

Vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud.

| — | Ümberpaigutatud assigneeringud: assigneeringuid võib eelarveridade vahel ümber paigutada finantsmääruse (25. juuni 2002. aasta määrus nr 1605/2002) artiklite 22–24 kohaselt. |
| --- | --- |

—

Ümberpaigutatud assigneeringud: assigneeringuid võib eelarveridade vahel ümber paigutada finantsmääruse (25. juuni 2002. aasta määrus nr 1605/2002) artiklite 22–24 kohaselt.

| — | Paranduseelarved: vastuvõetud eelarvet võib paranduseelarvega muuta või suurendada. Sellekohased eeskirjad on sätestatud finantsmääruse artiklites 37 ja 38. |
| --- | --- |

—

Paranduseelarved: vastuvõetud eelarvet võib paranduseelarvega muuta või suurendada. Sellekohased eeskirjad on sätestatud finantsmääruse artiklites 37 ja 38.

1.4.2.2.   Eelnevast eelarveaastast üle kantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

| — | Automaatselt ülekantavad assigneeringud: need on liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda (likvideeritava ESTÜ puhul piirangut ei ole) vastavalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4. |
| --- | --- |

—

Automaatselt ülekantavad assigneeringud: need on liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda (likvideeritava ESTÜ puhul piirangut ei ole) vastavalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4.

| — | Institutsioonide otsusega ülekantavad assigneeringud: institutsioon võib otsustada kanda assigneeringuid eelmisest eelarvest üle ühel kahest juhtumist: kui ettevalmistavad etapid on läbitud (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks (artikli 9 lõike 2 punkt b). Üle võib kanda nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid (artikli 9 lõige 3). |
| --- | --- |

—

Institutsioonide otsusega ülekantavad assigneeringud: institutsioon võib otsustada kanda assigneeringuid eelmisest eelarvest üle ühel kahest juhtumist: kui ettevalmistavad etapid on läbitud (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks (artikli 9 lõike 2 punkt b). Üle võib kanda nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid (artikli 9 lõige 3).

| — | Vabanenud vahendite arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kasutusele võtta, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud (finantsmääruse artikkel 157). |
| --- | --- |

—

Vabanenud vahendite arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kasutusele võtta, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud (finantsmääruse artikkel 157).

1.4.2.3.   Sihtotstarbeline tulu

| — | Tagasimaksed: need assigneeringud tulenevad ekslikult makstud summade tagasimaksetest, kaupade müügist / teenuste osutamisest muudele ühenduse asutustele, saadud kindlustusmaksetest, laekunud renditulust ja trükiste müügist; need summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punktid e–j), ja need võib piiranguteta üle kanda. |
| --- | --- |

—

Tagasimaksed: need assigneeringud tulenevad ekslikult makstud summade tagasimaksetest, kaupade müügist / teenuste osutamisest muudele ühenduse asutustele, saadud kindlustusmaksetest, laekunud renditulust ja trükiste müügist; need summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punktid e–j), ja need võib piiranguteta üle kanda.

| — | EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ühenduste eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ühenduste eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osamaksude võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele. |
| --- | --- |

—

EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ühenduste eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ühenduste eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osamaksude võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele.

| — | Kolmandatelt isikutelt saadud tulu: sarnaselt EFTA assigneeringutega on ka muud riigid sõlminud selliseid kokkuleppeid Euroopa ühendustega, millega kaasneb ühenduste meetmete rahaline toetamine. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kirjendatakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ning artikli 18 lõike 1 punktid a ja d). |
| --- | --- |

—

Kolmandatelt isikutelt saadud tulu: sarnaselt EFTA assigneeringutega on ka muud riigid sõlminud selliseid kokkuleppeid Euroopa ühendustega, millega kaasneb ühenduste meetmete rahaline toetamine. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kirjendatakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ning artikli 18 lõike 1 punktid a ja d).

| — | Kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ühenduste uurimiskeskused teha tööd väliste asutuste heaks (finantsmääruse artikli 161 lõige 2). Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punkt d). |
| --- | --- |

—

Kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ühenduste uurimiskeskused teha tööd väliste asutuste heaks (finantsmääruse artikli 161 lõige 2). Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punkt d).

| — | Ettemaksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud: need on ühenduse vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud. Ettemaksete tagasimaksed kirjendatakse sihtotstarbelise tuluna (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõige 2) ja need võib piiranguteta üle kanda. Struktuurifondide puhul põhineb uuesti kasutusele võtmine komisjoni otsusel (finantsmääruse artikli 18 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 228). |
| --- | --- |

—

Ettemaksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud: need on ühenduse vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud. Ettemaksete tagasimaksed kirjendatakse sihtotstarbelise tuluna (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõige 2) ja need võib piiranguteta üle kanda. Struktuurifondide puhul põhineb uuesti kasutusele võtmine komisjoni otsusel (finantsmääruse artikli 18 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 228).

1.4.3.   Kasutatavate assigneeringute liigitus

| — | Eelarve lõplikud assigneeringud = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused; |
| --- | --- |

—

Eelarve lõplikud assigneeringud = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused;

Eelarve lõplikud assigneeringud

| — | Lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud; |
| --- | --- |

—

Lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud;

Lisaassigneeringud

| — | Heakskiidetud assigneeringud kokku = eelarve lõplikud assigneeringud + lisaassigneeringud; |
| --- | --- |

—

Heakskiidetud assigneeringud kokku = eelarve lõplikud assigneeringud + lisaassigneeringud;

Heakskiidetud assigneeringud kokku

| — | Eelarveaasta assigneeringud (kasutatakse eelarve täitmise tulemuse arvutamisel) = eelarve lõplikud assigneeringud + sihtotstarbeline tulu. |
| --- | --- |

—

Eelarveaasta assigneeringud (kasutatakse eelarve täitmise tulemuse arvutamisel) = eelarve lõplikud assigneeringud + sihtotstarbeline tulu.

Eelarveaasta assigneeringud

1.5.   EELARVE TÄITMINE

Eelarve täitmine on reguleeritud finantsmääruse artikli 48 lõikega 1, milles on sätestatud: „Komisjon täidab eelarvet ... käesoleva määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.” Artiklis 50 on sätestatud, et komisjon annab teistele institutsioonidele vajalikud volitused nendega seotud eelarvejagude täitmiseks.

1.6.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSED

Liigendatud assigneeringute kasutuselevõtmisega tekkis vahe võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahel; see vahe vastab täitmata kulukohustustele ja väljendab kulukohustuste võtmisest vastavate maksete tegemiseni kuluvat ajavahemikku.

2.   SELGITUS EELARVE TÄITMISE ARUANDE KOHTA

| 2.1. | AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS (tabel 1) |
| --- | --- |

2.1.

tabel 1

2.1.1.   Üldine taust

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral kuulub tulude hulka ka eelneva eelarveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta maksekohustustega seotud assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud igasugused kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta maksekohustustega seotud assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist 2007 kuni 15. oktoobrini 2008 tingimusel, et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks 2009. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: Euroopa ühenduste eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusest saadud eelarve täitmise tulemust. Omavahendeid käsitleva määruse nr 1150/2000 artikli 15 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu; |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu;

| — | kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. EFTA-EMP riikide puhul saadakse eelarveaastast n eelarveaastasse n+1 ülekantavate assigneeringute maht teada pärast lõppkannete tegemist. Seepärast hõlmab arvutatud saldo assigneeringute ülekandeid aastast n-1 aastasse n. |
| --- | --- |

—

kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. EFTA-EMP riikide puhul saadakse eelarveaastast n eelarveaastasse n+1 ülekantavate assigneeringute maht teada pärast lõppkannete tegemist. Seepärast hõlmab arvutatud saldo assigneeringute ülekandeid aastast n-1 aastasse n.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgnev:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid; |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid;

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nende heaks tehtud tööga seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab erinevust eelnevast eelarveaastast üle kantud 2008. aasta eelarve täitmise aruandes esitatud summade ja järgnevasse eelarveaastasse üle kantud 2007. aasta eelarve täitmise aruandes esitatud summade vahel. Taaskasutatavaid maksete assigneeringuid ja ettemaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

EFTA-EMP osa neist maksete assigneeringutest, mille ühendused 2008. eelarveaastast 2009. eelarveaastasse üle kandsid, ei saanud 2008. eelarveaasta saldos kajastada, sest selleks on vaja EFTA heakskiitu kõnealustele summadele, mida ei anta aga enne 2009. aasta keskpaika.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud hõlmavad automaatseid ülekandmisi ja otsuse alusel ülekandmisi. Need hõlmavad ka sihtotstarbelise tulu alla kuuluvate assigneeringute suurenemist, sest eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata assigneeringud kantakse järgmisse eelarveaastasse üle automaatselt. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on nüüd kajastatud üksnes need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel.

2.1.2.   Aasta eelarve täitmise tulemuse ja 2008. eelarveaasta tulemi võrdlus

Leheküljel 14 esitatud eelarveaasta tulem on arvutatud tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise tulemus põhineb finantsmääruse kohaselt aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS (2008)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EELARVEAASTA TULEM | 12 686 | 7 462 |
| Tulud |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (4 685) | (5 036) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 3 485 | 2 543 |
| Viitlaekumised (neto) | (724) | (1 068) |
| Kulud |
| Kumuleerunud kulud (neto) | 6 353 | 8 814 |
| Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud | (219) | (3 635) |
| Eelmaksete netomõju | (16 446) | (6 810) |
| Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud | (3 914) | (3 116) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 1 182 | 1 171 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused | 4 316 | 1 395 |
| Muud | (88) | (33) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid | (136) | (145) |
| AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 1 810 | 1 542 |

miljonites eurodes

2008

2007

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

12 686

12 686

7 462

7 462

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(4 685)

(5 036)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

3 485

2 543

Viitlaekumised (neto)

(724)

(1 068)

Kulud

Kulud

Kumuleerunud kulud (neto)

6 353

8 814

Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud

(219)

(3 635)

Eelmaksete netomõju

(16 446)

(6 810)

Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud

(3 914)

(3 116)

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

1 182

1 171

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused

4 316

1 395

Muud

(88)

(33)

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid

(136)

(145)

AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS

AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS

1 810

1 810

1 542

1 542

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad seoses eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulu hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt põllumajandusmaksude viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Viitlaekumiste netosumma

Võrreldavad kuluartiklid

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st ühenduse vahenditest abi saajate kantud abikõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EÜ-le veel aruandeid esitanud.

Kumuleerunud kulude

Samal ajal kui kumuleerunud kulusid ei loeta eelarve kuluks, kuuluvad eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed aruandeaasta kulude hulka.

eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest abikõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklile 15) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud
  kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid

eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud

kasutamata maksete assigneeringute

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused seonduvad tekkepõhises raamatupidamisarvestuses eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad erinevad rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused

Muude võrreldavate summade

Välja tuleb jätta ka ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem, mida on kajastatud konsolideeritud eelarveaasta tulemis, sest nende eelarve täitmine konsolideeritud eelarve täitmise tulemuses ei kajastu.

ametite ja ESTÜ

2.2.   2008. AASTA EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUS (tabel 2)

tabel 2

Esialgses vastuvõetud eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 18. detsembril 2007, oli maksete assigneeringute summaks määratud 120 347 miljonit eurot, mida pidi rahastatama 118 922 miljoni euro suurustest omavahenditest. Tuleb märkida, et esialgses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Liikmesriikide kogurahvatulu põhiste omavahendite maksete korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

Tulud

2008. eelarveaasta jooksul võeti vastu kümme paranduseelarvet. Selle tulemusena oli 2008. aasta eelarve tulude lõplik kogusumma 115 771 miljonit eurot, mida rahastati kokku 108 323 miljoni euro ulatuses (seega esialgu prognoositust 10 599 miljoni euro võrra vähem) omavahenditest ja ülejäänud osas muudest tuludest. Vähenenud omavahendite vajadus tulenes mitmest tegurist, nagu eelneva eelarveaasta ülejäägiga seonduva 1 529 miljoni euro kaasamine ning Microsoftile tehtud trahv ja sellega seonduvad pangaintressid, mille summa oli kokku 849 miljonit eurot. Lõpuks vähendati paranduseelarves nr 9/2008 maksete assigneeringute vähenemise ja tulude prognoosi suurendamise koosmõju tulemusel kogurahvatulu põhiseid omavahendeid täiendavalt 6 936 miljoni euro võrra.

Seoses omavahenditega tuleks märkida, et traditsiooniliste omavahendite prognoositud summad nõuti sisse 102 % ulatuses. See on seletatav asjaoluga, et eelarveprognoose muudeti paranduseelarve nr 5/2008 koostamise ajal (vähendades neid 212 miljoni euro võrra) ning samuti paranduseelarve nr 9/2008 koostamise ajal (vähendades neid 1 600 miljoni euro võrra). Kõnealused korrigeerimised põhinesid ühelt poolt 2008. aasta kevade uutel makromajanduslikel prognoosidel, mis olid varasematest vähem optimistlikud, ja teiselt poolt osamaksude arengul.

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga väga täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus on seletatav sellega, et eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskurss erines sel hetkel kehtinud vahetuskursist, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Kulud

2008. aasta eelarves kajastus ikka veel üleminek ühelt finantsraamistikult järgmisele. Kulukohustuste assigneeringud olid kooskõlas uue programmiperioodi (2007−2013) jaoks kokkulepitud kulusuunistega, samal ajal kui maksetaotlused seondusid suures osas ikka veel 2000.−2006. aasta finantsraamistikuga. Alates 2009. aastast oodatakse uute suuremate mitmeaastaste programmide jaoks tehtavate väljamaksete kiiret kasvu.

Kulukohustuste kasutamise määr oli lõpliku eelarvega võrreldes 99 % (99,4 %, kui Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamata reservi mitte arvesse võtta) ja esialgse eelarvega võrreldes 100,2 %. Isegi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala programmide puhul, kus tegelik eelarve täitmise määr oli kõigi rubriikide madalaim, küündis assigneeringute kasutamine pärast eelnevast eelarveaastast tehtud ülekandmisi 99 %-ni.

Lõplik eelarve oli esialgsest alla 1 % suurem. Paranduseelarvetega suurendati eelarvet kokku 1 421 miljoni euro võrra, mida kasutati peamiselt Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondi (EKF) vahendite kavakohaseks ümberplaneerimiseks 771 miljoni euro suuruses summas; lisaks eraldati täiendavad 280 miljonit eurot Euroopa Solidaarsusfondile, mis on oma laadilt ettenägematu kulutus, ning täiendavad 240 miljonit eurot hädaabireservile, et katta uue toiduainete rahastamisvahendi vajadusi.

Tehtud maksed vastasid 93 %-le esialgsest eelarvest; pärast maksete assigneeringute kogusumma vähendamist 4 % võrra ja mõnesid märkimisväärseid finantsraamistiku rubriikide vahelisi ümberpaigutusi saadi kasutadaolevate assigneeringute rakendamise määraks lõpuks 97 %.

Kõige suuremaid vähendusi tehti struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi puhul (4 515 miljonit eurot ehk 11 % kasutadaolevatest assigneeringutest), sest vahemaksete tegemisega tuli ikka veel oodata, kuni komisjon on struktuurifondide projektide juhtimis- ja kontrollisüsteemid heaks kiitnud ja kuni on esitatud ettepanekud, mida liikmesriikidelt nõutakse Ühtekuuluvusfondi raames rakendatavate suurprojektide kohta. Samuti tehti suuri vähendusi rubriigi 4 puhul (265 miljonit eurot ehk 3 % kasutadaolevatest assigneeringutest kogu rubriigi lõikes); veel üheks suuremaks vähenduseks oli rahvusvaheliste kalanduslepingute jooksva reservi vähendamine 21 miljoni euro võrra.

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalik analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2008. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes. Selle A osas antakse eelarve tasandi ülevaade ja B osas käsitletakse eraldi iga finantsraamistiku rubriiki.

2.3.   TULUD (tabel 3)

tabel 3

Euroopa ühenduste üldeelarve tulud võib jagada kahte põhikategooriasse: omavahendid ja muu tulu. See on sätestatud Euroopa ühenduste asutamislepingu artiklis 269, milles öeldakse, et „Eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid.” Põhiosa eelarvelistest kuludest rahastatakse omavahenditest. Muud tulud moodustavad kogu rahastamisest üksnes väikese osa.

Omavahendite kategooriaid on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda põllumajandusmaksudest, suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise mehhanism.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuses nr 2000/597/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta. 1. märtsil 2009. jõustus uus omavahendeid käsitlev otsus, täpsemalt 7. juuni 2007. aasta otsus nr 2007/436/EÜ, Euratom. Kõnealust otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. Selle finantsmõju avaldub siiski alates 2009. eelarveaastast, sest otsuse tagasiulatuvat mõju võetakse arvesse alles 2009. eelarveaastal.

2.3.1.   Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid: kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühele kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis; |
| --- | --- |

—

määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis;

| — | määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda. |
| --- | --- |

—

määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda.

Eraldi raamatupidamisarvestuse kohta saadavad liikmesriigid komisjonile kvartaliaruandeid, milles on esitatud:

| — | eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo; |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo;

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad; |
| --- | --- |

—

mahakantud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpu veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpu veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo.

Liikmesriikide saadetud teave ei võimalda määrata eelarveaasta jooksul sissenõutud summasid sellesse eelarveaastasse, millal nõuded tekkisid. Seepärast on tabeli „Aruanne 2008. aasta üldeelarve tulude laekumise kohta” ülekannetest laekunud summade veerus esitatud eelarveaasta jooksul laekunud summad ja selliste nõuete summa, mis on tühistatud ja asendatud uue nõuete summaga, mille liikmesriigid on oma uues aruandes deklareerinud. Omavahendite nõuete suhtes kohaldatakse väärtuse vähendamist.

Eraldi raamatupidamisarvestusse kantud traditsiooniliste omavahendite sissenõudmisel peavad need olema kantud komisjoni kontole kas liikmesriigi riigikassas või selleks määratud asutuses hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude sissenõudmise kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest.

2.3.2.   Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mis on määratud vastavalt nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis c sätestatud eeskirjades. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust.

Kogurahvatulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tulude summat. Tulu leitakse ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesriikide kogurahvatulude summa suhtes.

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid määratakse kindlaks käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse esialgse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ning summasid ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil.

Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite arvestusbaaside tegelikud andmed saadakse alles järgneva eelarveaasta jooksul. Erinevuse arvutamisel liikmesriikide võlgnetavatest summadest lähtub komisjon tegelikest arvestusbaasidest ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstud summadest. Tulemuseks saadud positiivse või negatiivse käibemaksu ja kogurahvatulu saldo nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse järgneva eelarveaasta 1. detsembriks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Varem arvutatud saldot korrigeeritakse ja erinevus nõutakse sisse samal ajal eelneva eelarveaasta käibemaksu ja kogurahvatulu saldoga.

Käibemaksu aruannete ja kogurahvatulu andmete kontrolli teostamisel võib komisjon teatada liikmesriikidele oma reservatsioonidest seoses teatavate punktidega, millel võivad olla tagajärjed nende omavahendite osamaksudele. Reservatsioonid võivad tuleneda näiteks nõuetekohaste andmete puudumisest või vajadusest töötada välja sobiv metoodika. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on määratlemata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja rahvamajanduse saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

2.3.3.   Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

Kõnealune mehhanism vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid proportsionaalselt tema „eelarvetasakaalu hälbega” ja suurendab vastavalt teiste liikmesriikide omavahendite makseid. Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau' kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel vastu võetud 7. mai 1985. aasta omavahendeid käsitleva otsusega. Mehhanismi eesmärk oli vähendada Ühendkuningriigi eelarvetasakaalu hälvet tema poolt ühendusele tehtavate maksete vähendamise kaudu.

Täiendav teave tulude laekumise kohta on esitatud 2008. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes.

2.4.   KULUD (tabelid 4−13)

tabelid 4−13

2.4.1.   Finantsraamistik aastateks 2007–2013

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | ELi ülemaailmne roll | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Haldus | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Kompensatsioon | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kulukohustuste assigneeringud | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Maksete assigneeringud kokku | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

miljonites eurodes

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Jätkusuutlik kasv

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

ELi ülemaailmne roll

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Haldus

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Kompensatsioon

445

207

210

0

0

0

0

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Käesolevas jaos on kirjeldatud ühenduste põhilisi kululiike, liigitatuna 2007.−2013. aasta finantsraamistiku rubriikide lõikes. 2008. eelarveaasta oli teine 2008.−2013. aasta finantsraamistikku kuuluv aasta. 2008. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 132 797 miljonit eurot, mis moodustab 1,06 % kogurahvatulust. Vastav maksekohustustega seotud assigneeringute ülemmäär on 129 681 miljonit eurot, st 1,03 % kogurahvatulust. Eespool esitatud tabelis on finantsraamistikku kajastatud 2013. aastaks prognoositud jooksevhindades.

Rubriik 1 − Jätkusuutlik kasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| — | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| — | 1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

—

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika, maaelu arengu ning keskkonnameetmeid, eeskätt meedet „Natura 2000” Ühise põllumajanduspoliitika jaoks sihtotstarbeliselt eraldatud summa kajastab kokkulepet, milleni jõuti 2002. aasta oktoobris Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogul.

Rubriik 3 − Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Uus rubriik 3 (kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus Euroopa Liidule on antud uusi ülesandeid, nagu justiits- ja siseküsimused, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervis ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega. See jaguneb kaheks osaks:

| — | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

—

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus

| — | 3b. Kodakondsus |
| --- | --- |

—

3b. Kodakondsus

Rubriik 4 – ELi ülemaailmne roll

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas ühinemiseelseid rahastamisvahendeid. Kuigi komisjon tegi ettepaneku kaasata finantsraamistikku ka Euroopa Arengufond (EAF), leidsid Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament, et selle peaks siiski välja jätma.

Rubriik 5 - Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi muude institutsioonide kui komisjoni puhul on need ainsad kulud, kuid ametitel ja muudel asutustel on nii haldus- kui ka põhitegevuskulud.

Rubriik 6 − Kompensatsioon

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

2.4.2.   Poliitikavaldkonnad

Tegevuspõhise juhtimise raames rakendab komisjon oma planeerimis- ja haldusmenetlustes tegevuspõhist eelarvestamist. Tegevuspõhise eelarvestamise puhul on eelarve ehitatud üles selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad eelarve jaotised ja tegevusaladele eelarve peatükid.

Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on pakkuda selget raamistikku komisjoni poliitika eesmärkide teostamiseks kas õigusloome-, finants- või mis tahes muude avaliku poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigendamine tegevusalade kaupa annab selge pildi sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusalasid „plokkidena”, millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga tegevusala ja selleks eraldatud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni vahendite kasutamise tõhusus ja mõjusus.

Poliitikavaldkonna võib määratleda kui komisjoni töö osaks olevate, otsuste tegemise protsessi puhul asjakohaste tegevusalade homogeense rühmana. Kokku on kindlaks määratud 31 poliitikavaldkonda, millest igaüks vastab üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt umbes 6 või 7 eri tegevusala. Poliitikavaldkonnad on peamiselt tegevuspõhised, sest nende raamesse kuuluvate peamiste tegevusalade eesmärk on tuua vastavas valdkonnas kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Tegevuseelarvesse kuuluvad ka iga poliitikavaldkonna jaoks vajalikud halduskulud.

Täiendav teave kulutuste tegemise kohta on esitatud 2008. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes.

2.5.   INSTITUTSIOONID JA AMETID (tabelid 14−18)

tabelid 14−18

Nagu varasematelgi aastatel, on Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ühenduste eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve.

Ametitel puudub ühenduste eelarve raames oma eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega. Ametite kohta kogu asjakohase teabe andmiseks on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande eelarve poolel esitatud eraldi aruanded traditsiooniliste konsolideeritud ametite eelarvete täitmise kohta. Need aruanded on järgmised:

| — | eelarvelise tulu tabel, milles on näidatud ühenduste eelarvest saadud summa; |
| --- | --- |

—

eelarvelise tulu tabel, milles on näidatud ühenduste eelarvest saadud summa;

| — | kaks tabelit eelarve kulude kohta (kulukohustused, maksed), milles on toodud üksikasjalikud andmed ametite kaupa ning eristatud eelarve assigneeringuid ja lisaassigneeringuid; |
| --- | --- |

—

kaks tabelit eelarve kulude kohta (kulukohustused, maksed), milles on toodud üksikasjalikud andmed ametite kaupa ning eristatud eelarve assigneeringuid ja lisaassigneeringuid;

| — | iga tabeli lõpus on esitatud vahesumma, mis annab teavet ametite kogu finantsmõju kohta kulu- ja tululiikide lõikes; |
| --- | --- |

—

iga tabeli lõpus on esitatud vahesumma, mis annab teavet ametite kogu finantsmõju kohta kulu- ja tululiikide lõikes;

| — | eelarve täitmise tulemuse tabel, milles ametite eelarve täitmise tulemus on lisatud ühenduste omale (tabelis on elimineeritud ühenduste kuludest makstud ja ametite tuluna kajastuvad toetused). |
| --- | --- |

—

eelarve täitmise tulemuse tabel, milles ametite eelarve täitmise tulemus on lisatud ühenduste omale (tabelis on elimineeritud ühenduste kuludest makstud ja ametite tuluna kajastuvad toetused).

---

(1)  Personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt tagavad liikmesriigid ühiselt pensionikohustuse täitmise.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 18. detsembril 2008. aastal vastu eelarve, milles on ette nähtud ühenduste lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2009. aastal.

2

(3)  Sealhulgas tagatisfondi raha (vt lisa 2.11).

3

2.11

(4)  Pärast makromajandusliku finantsabi summade kohta tehtud elimineerivat kannet.

4

(5)  Kõrgem seotud väärtus tuleneb fikseeritud intressimääraga võetud laenudest, mille kohta on sõlmitud intressimäära vahetusleping (vt lisa 2.8.2).

5

2.8.2

(6)  Kõrgem seotud väärtus tuleneb fikseeritud intressimääraga võetud laenudest, mille kohta on sõlmitud intressimäära vahetusleping (vt lisa 2.8.2).

6

2.8.2

(7)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

7

(8)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

8

(9)  31. detsembri 2008. aasta seisuga oli amet likvideeritud.

9

(10)  Esmakordselt konsolideeritud 2008. eelarveaastal.

10

(11)  ELi detsentraliseeritud asutus, mis kuulub kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö samba alla.

11

(12)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes eelarvetabelites esitatud andmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

12

(13)  sealhulgas järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

13

(14)  sealhulgas järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

14

---

| 13.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 273/122 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 273/122

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

(2009/C 273/02)

I.   Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele auditeeris kontrollikoda:

| a) | Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruandest (2)31. detsembril 2008. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- |

a)

Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruandest (2)31. detsembril 2008. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

II.   Vastavalt asutamislepingu artiklitele 268–280 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond (3) Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

| a) | Juhtkonna kohustused seoses Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist, et finantsaruannetes ei esineks pettuse või vigade tõttu olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (4) poolt vastu võetud arvestuseeskirjade põhjal asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; ja arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on selle konsolideerinud teiste institutsioonide (5) ja asutuste (6) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud aruande juurde teatise, teatades muuhulgas, et tal on piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate. |
| --- | --- |

a)

Juhtkonna kohustused seoses Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist, et finantsaruannetes ei esineks pettuse või vigade tõttu olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (4) poolt vastu võetud arvestuseeskirjade põhjal asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; ja arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on selle konsolideerinud teiste institutsioonide (5) ja asutuste (6) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud aruande juurde teatise, teatades muuhulgas, et tal on piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate.

| b) | See, kuidas juhtkond tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, sõltub eelarve täitmise viisist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul viivad täitmisülesandeid ellu komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad eelarve täitmisega seotud ülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse täitmisülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Täitmisülesandeid ellu viies tuleb järgida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb kavandada, rakendada ja käigus hoida tõhusat ja mõjusat sisekontrolli, sealhulgas asjakohast järelevalvet ning eeskirjade eiramisi ja pettuste ennetamise meetmeid, ning vajadusel algatada kohtumenetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata eelarve täitmise viisist on komisjonil lõplik vastutus Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (asutamislepingu artikkel 274). |
| --- | --- |

b)

See, kuidas juhtkond tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, sõltub eelarve täitmise viisist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul viivad täitmisülesandeid ellu komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad eelarve täitmisega seotud ülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse täitmisülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Täitmisülesandeid ellu viies tuleb järgida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb kavandada, rakendada ja käigus hoida tõhusat ja mõjusat sisekontrolli, sealhulgas asjakohast järelevalvet ning eeskirjade eiramisi ja pettuste ennetamise meetmeid, ning vajadusel algatada kohtumenetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata eelarve täitmise viisist on komisjonil lõplik vastutus Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (asutamislepingu artikkel 274).

Audiitori kohustused

III.   Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega sel määral, kuivõrd neid on võimalik ühenduse kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

IV.   Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka konsolideeritud aruandes esineva võimaliku pettusest või vigadest tingitud olulise väärkajastamise riski hindamist, samuti alustehingute Euroopa ühenduste õigusraamistiku nõuetele mittevastavuse riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti konsolideeritud aruande ja aasta tegevusaruannete üldisele esitluslaadile.

V.   Tulude valdkonnas lähtub kontrollikoda käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mis saadetakse liikmesriikide poolt komisjonile. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni andmete kandmiseni lõpparuandesse ja liikmesriikide maksete laekumiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu, kuni summad on raamatupidamise aastaaruandes kirjeldatud ja komisjonile laekunud.

VI.   Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

VII.   Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2008. aasta seisuga ning nende tehingutest ja rahavoogudest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

VIII.   Ilma punktis VII väljendatud hinnangut kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et puudused arvestussüsteemides, mis on osaliselt tekkinud keeruka õigus- ja finantsraamistiku tõttu, kujutavad ohtu finantsteabe kvaliteedile seoses komisjoni mõningate peadirektoraatidega (eriti mis puudutab ettemakseid, sellega seonduvat tulude ja kulude periodiseerimist ja arveid/kulude hüvitamise taotlusi) ning Euroopa satelliidiprogrammi Galileo põhivaraga.

Järeldusotsus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IX.   Kontrollikoja hinnangul on „Tulud”, kõigi poliitikavaldkondade rühmade kulukohustused ja 31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmadega „Haridus ja kodakondsus” ning „Haldus- ja muud kulud” kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

X.   Kontrollikoja hinnangul on

| (a) | 31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmaga „Põllumajandus ja loodusvarad” (välja arvatud maaelu areng) kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Mainitud rühma puhul toimib ühtne haldus- ja kontrollisüsteem jätkuvalt üldiselt mõjusalt. Mõnes valdkonnas, eelkõige seoses maaelu arenguga, tuleb põhjendamatute kulutuste riski vähendamiseks mõningad puudused kõrvaldada; |
| --- | --- |

(a)

31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmaga „Põllumajandus ja loodusvarad” (välja arvatud maaelu areng) kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. Mainitud rühma puhul toimib ühtne haldus- ja kontrollisüsteem jätkuvalt üldiselt mõjusalt. Mõnes valdkonnas, eelkõige seoses maaelu arenguga, tuleb põhjendamatute kulutuste riski vähendamiseks mõningad puudused kõrvaldada;

| (b) | 31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmaga „Majandus- ja rahandusküsimused” kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed, kui teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi kulutused välja arvata. Mainitud rühmas on ettevõtluse valdkonna järelevalve- ja kontrollisüsteemid vigade ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks osaliselt mõjusad, mis peamiselt tuleneb kuuenda raamprogrammiga seotud vigadest. |
| --- | --- |

(b)

31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmaga „Majandus- ja rahandusküsimused” kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed, kui teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi kulutused välja arvata. Mainitud rühmas on ettevõtluse valdkonna järelevalve- ja kontrollisüsteemid vigade ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks osaliselt mõjusad, mis peamiselt tuleneb kuuenda raamprogrammiga seotud vigadest.

XI.   Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2008 lõppenud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed seoses poliitikavaldkondade rühmadega „Ühtekuuluvus”, „Teadusuuringud, energeetika ja transport” oluliselt vigadest mõjutatud, ehkki erineval määral. Eelmainitud rühmade (välja arvatud „Ühtekuuluvus”) järelevalve- ja kontrollisüsteemid on tegelikust suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamise ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks osaliselt mõjusad. Poliitikavaldkondade rühmas „Ühtekuuluvus” on liikmesriikide süsteemid riiklike kontrollidega avastatud vigade parandamiseks enamikul juhtudel vähemalt osaliselt mõjusad.

XII.   Kontrollikoda kordab, et keerulised või ebaselged õiguslikud nõuded (nagu abikõlblikkuseeskirjad) avaldavad olulist mõju kulutuste aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele järgmistes poliitikavaldkondade rühmades: „Põllumajandus ja loodusvarad” (eriti maaelu areng), „Ühtekuuluvus”, „Teadusuuringud, energeetika ja transport” ja „Majandus- ja rahandusküsimused” (eriti kuuenda raamprogrammi kulutused).

XIII.   Kontrollikoda tunnustab komisjoni edusamme järelevalve- ja kontrollisüsteemide arendamisel, eriti mis puudutab peadirektorite avaldustes esitatud kindluse kohta tehtud reservatsioonide mõju ja nende avalduste suuremat kooskõla kontrollikoja leidudega. Siiski märgib kontrollikoda, et komisjon ei ole veel suutnud tõestada, et selle järelevalve- ja kontrollisüsteemide tugevdamiseks võetud meetmed on olnud punktides X ja XI mainitud poliitikavaldkondade rühmade ja tegevuste veariski maandamisel mõjusad.

24. september 2009

president

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne sisaldab lisaks aruandele eelarvepõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

2

(3)  Euroopa institutsioonide ja asutuste tasandil hõlmab juhtkond institutsioonide liikmeid, ametite direktoreid, eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajaid, peaarvepidajaid ning finants-, auditi- ja kontrolliüksuste juhtivtöötajaid. Liikmes- ja abisaajariikide tasandil hõlmab juhtkond eelarvevahendite käsutajaid, peaarvepidajaid ning makseasutuste, akrediteerimisasutuste ja rakendusasutuste juhtivtöötajaid.

3

(4)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Audiitorite Föderatsiooni välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori arvestusstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu välja antud rahvusvahelistest arvestusstandarditest (IAS)/rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Vastavalt 2005. aastast kehtivale praktikale ja kooskõlas finantsmäärusega koostati 2008. eelarveaasta konsolideeritud finantsaruanded komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, eelarve täitmise konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige raha liikumisel.

4

(5)  Enne, kui institutsioonid raamatupidamise aastaaruanded vastu võtavad, allkirjastatakse need peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et aruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

5

(6)  Raamatupidamise aastaaruanded koostatakse asjakohaste direktorite poolt ja saadetakse komisjoni peaarvepidajale koos haldusnõukogu vastava otsusega. Lisaks allkirjastatakse need vastavate peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neid on piisav kindlus selle kohta, et aruanded annavad asutuse finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

6

---