# Úřední věstník C 269/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.269.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 269 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5210. listopadu 2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.269.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 269

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5210. listopadu 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2009/C 269/01 | Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2008 spolu s odpověďmi orgánů | 1 |
| 2009/C 269/02 | Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných ze sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2008 spolu s odpověďmi Komise | 257 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2009/C 269/01

Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2008 spolu s odpověďmi orgánů

1

2009/C 269/02

Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných ze sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2008 spolu s odpověďmi Komise

257

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 10.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 269/1

---

Image

V souladu s ustanoveními čl. 248 odst. 1 a 4 Smlouvy o ES a článků 129 a 143 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1525/2007 ze dne 17. prosince 2007, a článků 139 a 156 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond

přijal Účetní dvůr Evropských společenství na svém zasedání dne 24. září 2009

VÝROČNÍ ZPRÁVY

za rozpočtový rok 2008.

Výroční zprávy spolu s odpověďmi orgánů na připomínky Účetního dvora byly předány orgánům udílejícím absolutorium a ostatním orgánům a institucím.

Členy Účetního dvora jsou:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (President), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, Máire GEOGHEGAN-QUINN, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN.

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ ROZPOČTU

2009/C 269/01

OBSAH

Obecný úvod

| Kapitola 1 — | Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace |
| --- | --- |

Kapitola 1 —

| Kapitola 2 — | Systém vnitřní kontroly Komise |
| --- | --- |

Kapitola 2 —

| Kapitola 3 — | Rozpočtové řízení |
| --- | --- |

Kapitola 3 —

| Kapitola 4 — | Příjmy |
| --- | --- |

Kapitola 4 —

| Kapitola 5 — | Zemědělství a přírodní zdroje |
| --- | --- |

Kapitola 5 —

| Kapitola 6 — | Soudržnost |
| --- | --- |

Kapitola 6 —

| Kapitola 7 — | Výzkum, energie a doprava |
| --- | --- |

Kapitola 7 —

| Kapitola 8 — | Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření |
| --- | --- |

Kapitola 8 —

| Kapitola 9 — | Vzdělávání a občanství |
| --- | --- |

Kapitola 9 —

| Kapitola 10 — | Hospodářské a finanční věci |
| --- | --- |

Kapitola 10 —

| Kapitola 11 — | Správní a jiné výdaje |
| --- | --- |

Kapitola 11 —

| Příloha I — | Finanční informace k souhrnnému rozpočtu |
| --- | --- |

Příloha I —

| Příloha II — | Seznam zvláštních zpráv přijatých Účetním dvorem od poslední výroční zprávy |
| --- | --- |

Příloha II —

---

OBECNÝ ÚVOD

| 0.1 | Evropský účetní dvůr byl jako orgán EU zřízen Smlouvou, aby kontroloval hospodaření EU. Jako externí auditor přispívá ke zlepšování finančního řízení EU a jedná jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Unie. Další informace o Účetním dvoře lze nalézt ve výroční zprávě o činnosti, která je spolu se zvláštními zprávami o specifických tématech a stanovisky k návrhům nových či pozměněných právních předpisů k dispozici na internetových stránkách Účetního dvora www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1

Evropský účetní dvůr byl jako orgán EU zřízen Smlouvou, aby kontroloval hospodaření EU. Jako externí auditor přispívá ke zlepšování finančního řízení EU a jedná jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Unie. Další informace o Účetním dvoře lze nalézt ve výroční zprávě o činnosti, která je spolu se zvláštními zprávami o specifických tématech a stanovisky k návrhům nových či pozměněných právních předpisů k dispozici na internetových stránkách Účetního dvora www.eca.europa.eu.

| 0.2 | Tento dokument se týká rozpočtového roku 2008 a obsahuje 32. výroční zprávu o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie. Společně se zprávou se předkládají odpovědi Komise a případně dalších orgánů a institucí EU. Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná zpráva. |
| --- | --- |

0.2

Tento dokument se týká rozpočtového roku 2008 a obsahuje 32. výroční zprávu o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie. Společně se zprávou se předkládají odpovědi Komise a případně dalších orgánů a institucí EU. Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná zpráva.

| 0.3 | Souhrnný rozpočet EU každoročně schvaluje Rada a Evropský parlament. Výroční zpráva Účetního dvora je východiskem pro postup udílení absolutoria, kterým se uzavírá roční rozpočtový proces. Hlavní složkou této zprávy je prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky Evropských společenství a legality a správnosti uskutečněných operací. |
| --- | --- |

0.3

Souhrnný rozpočet EU každoročně schvaluje Rada a Evropský parlament. Výroční zpráva Účetního dvora je východiskem pro postup udílení absolutoria, kterým se uzavírá roční rozpočtový proces. Hlavní složkou této zprávy je prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky Evropských společenství a legality a správnosti uskutečněných operací.

| 0.4 | Výdaje z rozpočtového oddílu Komise jsou rozděleny do 23 hlav, které pokrývají jednotlivé oblasti politiky. Činnosti EU se plánují a vykazují podle oblastí politiky a z řízení prostředků EU se zodpovídají ti, kdo jsou za příslušnou oblast odpovědni. Výdaje EU se plánují v sedmiletých cyklech (tzv. finančních rámcích) podle šesti samostatných okruhů. Oblasti politiky obvykle odpovídají jednotlivým okruhům, některé se ale vztahují k několika okruhům. Zpráva Účetního dvora je strukturována podle skupin oblastí politiky, jak jsou uvedeny v
  tabulce 1.2
  (23 hlav týkajících se výdajů, jedna hlava týkající se příjmů a devět oddílů týkajících se správních výdajů). Tyto skupiny do značné míry, ale nikoliv zcela, odpovídají okruhům finančního rámce na období 2007–2013. |
| --- | --- |

0.4

Výdaje z rozpočtového oddílu Komise jsou rozděleny do 23 hlav, které pokrývají jednotlivé oblasti politiky. Činnosti EU se plánují a vykazují podle oblastí politiky a z řízení prostředků EU se zodpovídají ti, kdo jsou za příslušnou oblast odpovědni. Výdaje EU se plánují v sedmiletých cyklech (tzv. finančních rámcích) podle šesti samostatných okruhů. Oblasti politiky obvykle odpovídají jednotlivým okruhům, některé se ale vztahují k několika okruhům. Zpráva Účetního dvora je strukturována podle skupin oblastí politiky, jak jsou uvedeny v
  tabulce 1.2
  (23 hlav týkajících se výdajů, jedna hlava týkající se příjmů a devět oddílů týkajících se správních výdajů). Tyto skupiny do značné míry, ale nikoliv zcela, odpovídají okruhům finančního rámce na období 2007–2013.

| 0.5 | Prohlášení o věrohodnosti a další informace na jeho podporu tvoří kapitolu 1 zprávy. V kapitole 2 se podává zpráva o systému vnitřní kontroly Komise a kapitola 3 se zabývá tím, jak Komise řídila rozpočet na rok 2008. Zbývající kapitoly, tj. kapitoly 4 až 11, obsahují podrobná auditní zjištění v podobě zvláštních posouzení příjmů Společenství a různých výdajových oblastí. |
| --- | --- |

0.5

Prohlášení o věrohodnosti a další informace na jeho podporu tvoří kapitolu 1 zprávy. V kapitole 2 se podává zpráva o systému vnitřní kontroly Komise a kapitola 3 se zabývá tím, jak Komise řídila rozpočet na rok 2008. Zbývající kapitoly, tj. kapitoly 4 až 11, obsahují podrobná auditní zjištění v podobě zvláštních posouzení příjmů Společenství a různých výdajových oblastí.

| 0.6 | Zvláštní posouzení vycházejí především z výsledků testování správnosti operací, které Účetní dvůr provádí, a také z hodnocení účelnosti hlavních systémů dohledu a kontroly pro příjmy a výdaje. Celkové hodnocení všech těchto složek tvoří základ pro prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

0.6

Zvláštní posouzení vycházejí především z výsledků testování správnosti operací, které Účetní dvůr provádí, a také z hodnocení účelnosti hlavních systémů dohledu a kontroly pro příjmy a výdaje. Celkové hodnocení všech těchto složek tvoří základ pro prohlášení o věrohodnosti.

---

KAPITOLA 1

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

OBSAH

Prohlášení o věrohodnosti předkládané Účetním dvorem Evropskému parlamentu a Radě

Výrok ke spolehlivosti účetní závěrky

Výrok k legalitě a správnosti uskutečněných operací

Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti

Úvod

Spolehlivost účetní závěrky

Obecný kontext

Rozsah a koncepce auditu

Kroky podniknuté k posílení akruálního účetnictví

Konsolidovaná účetní závěrka za rok 2008

Další problémy

Závěr

Správnost uskutečněných operací

Struktura zvláštních posouzení v kontextu prohlášení o věrohodnosti

Vysvětlení ke koncepci a výsledkům prohlášení o věrohodnosti

Obecný přehled výsledků auditu za rok 2008

Jak řešit nedostatky

| PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ |
| --- |
| I. | V souladu s článkem 248 Smlouvy provedl Účetní dvůr audit







  a) | roční účetní závěrky Evropských společenství, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů
   (1)
  a z konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu
   (2)
  za rozpočtový rok 2008; |

PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

I.

a)

roční účetní závěrky Evropských společenství, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů
   (1)
  a z konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu
   (2)
  za rozpočtový rok 2008;

| b) | legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. |
| --- | --- |

b)

legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá.

Odpovědnost vedení

| II. | Podle článků 268 až 280 Smlouvy a finančního nařízení odpovídá za vypracování a věrnou prezentaci roční účetní závěrky Evropských společenství a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, vedení
   (3):







  a) | Součástí odpovědnosti vedení za roční účetní závěrku Evropských společenství je navrhnout, zavést a zajistit vnitřní kontrolu nad sestavováním a věrnou prezentací účetní závěrky tak, aby neobsahovala významné nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou, zvolit a uplatňovat vhodné účetní metody na základě účetních pravidel přijatých účetním Komise
   (4)
  a provádět v dané situaci přiměřené účetní odhady. Podle článku 129 finančního nařízení schvaluje roční účetní závěrku Evropských společenství Komise poté, co účetní Komise provedl její konsolidaci na základě informací předložených ostatními orgány, institucemi
   (5)
  a subjekty
   (6)
  a vypracoval poznámku doprovázející konsolidovanou účetní závěrku, v níž se mimo jiné uvádí, že má přiměřenou jistotu, že účetní závěrka ve všech významných ohledech věrně a poctivě odráží finanční situaci Evropských společenství. |
| --- | --- | --- |

II.

Podle článků 268 až 280 Smlouvy a finančního nařízení odpovídá za vypracování a věrnou prezentaci roční účetní závěrky Evropských společenství a za legalitu a správnost operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá, vedení
   (3):

a)

Součástí odpovědnosti vedení za roční účetní závěrku Evropských společenství je navrhnout, zavést a zajistit vnitřní kontrolu nad sestavováním a věrnou prezentací účetní závěrky tak, aby neobsahovala významné nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou, zvolit a uplatňovat vhodné účetní metody na základě účetních pravidel přijatých účetním Komise
   (4)
  a provádět v dané situaci přiměřené účetní odhady. Podle článku 129 finančního nařízení schvaluje roční účetní závěrku Evropských společenství Komise poté, co účetní Komise provedl její konsolidaci na základě informací předložených ostatními orgány, institucemi
   (5)
  a subjekty
   (6)
  a vypracoval poznámku doprovázející konsolidovanou účetní závěrku, v níž se mimo jiné uvádí, že má přiměřenou jistotu, že účetní závěrka ve všech významných ohledech věrně a poctivě odráží finanční situaci Evropských společenství.

| b) | Způsob, jakým vedení realizuje svou odpovědnost za legalitu a správnost uskutečněných operací, závisí na způsobu plnění rozpočtu. V případě přímého centralizovaného řízení jsou úkoly plnění svěřeny útvarům Komise. Při sdíleném řízení jsou úkoly plnění pověřeny členské státy, při decentralizovaném řízení jsou těmito úkoly pověřeny třetí země a při nepřímém centralizovaném řízení jiné subjekty. V případě společného řízení se o úkoly plnění dělí Komise a mezinárodní organizace (články 53 až 57 finančního nařízení). Úkoly plnění musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, což vyžaduje navrhnout, zavést a zajistit účelné a efektivní vnitřní kontroly, včetně odpovídajícího dohledu a vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a v případě nutnosti též soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo použitých prostředků. Bez ohledu na použitý způsob plnění nese konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka Evropských společenství sestavena, Komise (článek 274 Smlouvy). |
| --- | --- |

b)

Způsob, jakým vedení realizuje svou odpovědnost za legalitu a správnost uskutečněných operací, závisí na způsobu plnění rozpočtu. V případě přímého centralizovaného řízení jsou úkoly plnění svěřeny útvarům Komise. Při sdíleném řízení jsou úkoly plnění pověřeny členské státy, při decentralizovaném řízení jsou těmito úkoly pověřeny třetí země a při nepřímém centralizovaném řízení jiné subjekty. V případě společného řízení se o úkoly plnění dělí Komise a mezinárodní organizace (články 53 až 57 finančního nařízení). Úkoly plnění musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, což vyžaduje navrhnout, zavést a zajistit účelné a efektivní vnitřní kontroly, včetně odpovídajícího dohledu a vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a v případě nutnosti též soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo použitých prostředků. Bez ohledu na použitý způsob plnění nese konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka Evropských společenství sestavena, Komise (článek 274 Smlouvy).

Odpovědnost auditora

| III. | Účetní dvůr je na základě svého auditu povinen předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. Účetní dvůr provedl audit v souladu s mezinárodními účetními standardy a etickými kodexy IFAC a mezinárodními standardy nejvyšších kontrolních institucí INTOSAI, a to v míře, v níž jsou tyto v kontextu Evropských společenství relevantní. Tyto standardy vyžadují, aby byl audit naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka Evropských společenství je prosta významných nesprávností a že operace, na nichž se zakládá, jsou legální a správné. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Audit zahrnuje provedení postupů, kterými se získávají důkazní informace o částkách a údajích uvedených v konsolidované účetní závěrce a o legalitě a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Zvolené postupy závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných nesprávností v konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce Evropských společenství. Při posuzování těchto rizik zkoumá auditor vnitřní kontrolu, která se vztahuje k přípravě a věrné prezentaci konsolidované účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jež slouží k zajištění legality a správnosti uskutečněných operací, aby pak mohl navrhnout auditní postupy, jež jsou za daných okolností přiměřené. Při auditu se rovněž hodnotí vhodnost používaných účetních metod a přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace konsolidované účetní závěrky a výročních zpráv o činnosti. |
| --- | --- |

IV.

| V. | V souvislosti s příjmy vychází Účetní dvůr při auditu vlastních zdrojů odvozených z daně z přidané hodnoty (DPH) a z hrubého národního důchodu (HND) z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy, a pak posuzuje systémy, které Komise používá pro zpracování údajů až do okamžiku, kdy jsou tyto údaje zahrnuty do konečné účetní závěrky a kdy jsou příspěvky členských států přijaty. U tradičních vlastních zdrojů zkoumá Účetní dvůr účty celních orgánů a analyzuje tok cel a zemědělských dávek pod celním dohledem do okamžiku, kdy jsou zaznamenány v konečné účetní závěrce a kdy je obdrží Komise. |
| --- | --- |

V.

| VI. | Účetní dvůr konstatuje, že získané důkazní informace jsou dostatečné a přiměřené a že je na jejich základě schopen vydat prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

VI.

Výrok ke spolehlivosti účetní závěrky

| VII. | Účetní dvůr je toho názoru, že roční účetní závěrka Evropských společenství ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropských společenství k 31. prosinci 2008 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní Komise. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Aniž by zpochybňoval výrok vyjádřený v bodě VII, Účetní dvůr konstatuje, že nedostatky v účetních systémech částečně kvůli složitému právnímu a účetnímu rámci nadále ohrožují kvalitu finančních informací některých generálních ředitelství Komise (zejména pokud jde o předběžné financování, související oddělení účetních období a faktury / žádosti o proplacení nákladů) a také finančních informací o dlouhodobém majetku evropského družicového programu Galileo. |
| --- | --- |

VIII.

Výrok k legalitě a správnosti uskutečněných operací

| IX. | Dle názoru Účetního dvora jsou „příjmy“, závazky u všech skupin politik a platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 u skupin politik „vzdělávání a občanství“ a „správní a jiné výdaje“, ve všech významných ohledech legální a správné. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Dle názoru Účetního dvora







  a) | jsou platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 ve vztahu ke skupině politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (s výjimkou rozvoje venkova), ve všech významných ohledech legální a správné. U této skupiny politik je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) i nadále účelný. V některých oblastech, zejména u rozvoje venkova, je třeba vyřešit některé problémy, aby se snížilo riziko nesprávných výdajů; |
| --- | --- | --- |

X.

a)

jsou platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 ve vztahu ke skupině politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (s výjimkou rozvoje venkova), ve všech významných ohledech legální a správné. U této skupiny politik je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) i nadále účelný. V některých oblastech, zejména u rozvoje venkova, je třeba vyřešit některé problémy, aby se snížilo riziko nesprávných výdajů;

| b) | jsou platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 ve vztahu ke skupině politik „hospodářské a finanční věci“, s výjimkou výdajů na šestý rámcový program pro výzkum a technologický vývoj (6. RP) v této skupině politik, ve všech významných ohledech legální a správné. U této skupiny politik jsou systémy dohledu a kontroly v oblasti politiky „podniky“, pokud jde o prevenci nebo zjišťování a nápravu chyb, částečně účelné, především kvůli nedostatkům týkajícím se 6. RP. |
| --- | --- |

b)

jsou platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 ve vztahu ke skupině politik „hospodářské a finanční věci“, s výjimkou výdajů na šestý rámcový program pro výzkum a technologický vývoj (6. RP) v této skupině politik, ve všech významných ohledech legální a správné. U této skupiny politik jsou systémy dohledu a kontroly v oblasti politiky „podniky“, pokud jde o prevenci nebo zjišťování a nápravu chyb, částečně účelné, především kvůli nedostatkům týkajícím se 6. RP.

| XI. | Dle názoru Účetního dvora jsou platby, na nichž se zakládá účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 ve vztahu ke skupině politik „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“ a „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ významně, i když v různé míře, zatíženy chybami. U výše uvedených skupin politik s výjimkou „soudržnosti“ jsou systémy dohledu a kontroly, pokud jde o prevenci nebo zjišťování a nápravu proplácení nadhodnocených nebo nezpůsobilých výdajů, částečně účelné. U skupiny politik „soudržnost“ jsou systémy členských států pro nápravu chyb zjištěných vnitrostátními kontrolami ve většině případů alespoň částečně účelné. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Účetní dvůr opakuje, že komplikované a nejasné požadavky právních předpisů (například pravidla způsobilosti) mají významný dopad na legalitu a správnost operací vztahujících se k výdajům ve skupinách politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (zejména u rozvoje venkova), „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“ a „hospodářské a finanční věci“, zejména u výdajů 6. RP. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Účetní dvůr zaznamenal další pokrok u systémů dohledu a kontroly Komise, zejména pokud jde o dopad výhrad na jistotu vyjádřenou v prohlášeních generálních ředitelů a větší soulad těchto prohlášení se závěry Účetního dvora. Účetní dvůr nicméně konstatuje, že Komise zatím není schopna prokázat, že její opatření na zlepšení systémů dohledu a kontroly účelně omezila riziko vzniku chyb ve skupinách politik a činnostech zmíněných v bodech X a XI. |
| --- | --- |

XIII.

24. září 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira

předseda

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO |

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

INFORMACE NA PODPORU PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Úvod

| 1.1 | Na základě ustanovení článku 248 Smlouvy o ES předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále zmocňuje Účetní dvůr, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti EU. |
| --- | --- |

1.1

Na základě ustanovení článku 248 Smlouvy o ES předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále zmocňuje Účetní dvůr, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti EU.

| 1.2 | Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropských společenství je získat dostatečné a vhodné důkazní informace pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaúčtovány, o tom, zda roční účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz o finanční situaci k 31. prosinci 2008, a o výsledcích činností Společenství a peněžních tocích za daný rok (viz body 1.4–1.18). |
| --- | --- |

1.2

Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropských společenství je získat dostatečné a vhodné důkazní informace pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaúčtovány, o tom, zda roční účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz o finanční situaci k 31. prosinci 2008, a o výsledcích činností Společenství a peněžních tocích za daný rok (viz body 1.4–1.18).

| 1.3 | Cílem auditní práce týkající se správnosti (7)operací, na jejichž základě byla sestavena účetní závěrka za rok 2008, je získat dostatečné a vhodné důkazní informace pro vydání výroku o tom, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy či smluvními ustanoveními a zda byly správně vyčísleny. Pokud jde o obecné otázky a shrnutí výsledků, viz body 1.20–1.49 této kapitoly, podrobnosti v podobě zvláštních posouzení naleznete kapitolách 2 a 4 až 11. |
| --- | --- |

1.3

Cílem auditní práce týkající se správnosti (7)operací, na jejichž základě byla sestavena účetní závěrka za rok 2008, je získat dostatečné a vhodné důkazní informace pro vydání výroku o tom, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy či smluvními ustanoveními a zda byly správně vyčísleny. Pokud jde o obecné otázky a shrnutí výsledků, viz body 1.20–1.49 této kapitoly, podrobnosti v podobě zvláštních posouzení naleznete kapitolách 2 a 4 až 11.

Spolehlivost účetní závěrky

Obecný kontext

| 1.4 | Připomínky Účetního dvora se týkají roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2008, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s článkem 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 (8)a kterou Účetní dvůr obdržel dne 29. července 2009. Účetní závěrka obsahuje konsolidované finanční výkazy, které zahrnují zejména rozvahu s uvedením aktiv a pasiv ke konci roku a výsledovku, a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které pokrývají příjmy a výdaje v daném roce. |
| --- | --- |

1.4

Připomínky Účetního dvora se týkají roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2008, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s článkem 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 (8)a kterou Účetní dvůr obdržel dne 29. července 2009. Účetní závěrka obsahuje konsolidované finanční výkazy, které zahrnují zejména rozvahu s uvedením aktiv a pasiv ke konci roku a výsledovku, a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které pokrývají příjmy a výdaje v daném roce.

| 1.5 | Účetní Komise poskytl Účetnímu dvoru písemné prohlášení vedení k auditu, v němž se potvrzuje, že konsolidovaná účetní závěrka je úplná a spolehlivá (viz však bod 1.9) a že platnost většiny místních systémů Komise byla potvrzena (viz však bod 1.10). |
| --- | --- |

1.5

Účetní Komise poskytl Účetnímu dvoru písemné prohlášení vedení k auditu, v němž se potvrzuje, že konsolidovaná účetní závěrka je úplná a spolehlivá (viz však bod 1.9) a že platnost většiny místních systémů Komise byla potvrzena (viz však bod 1.10).

Rozsah a koncepce auditu

| 1.6 | Při auditu účetní závěrky za rok 2008 se Účetní dvůr zaměřil na tyto prvky:






  — | posuzoval, zda opatření přijatá s cílem odstranit nedostatky zjištěné v účetních systémech některých generálních ředitelství (9)a decentralizovaných subjektů přispěla ke zlepšení spolehlivosti účetní závěrky, |
| --- | --- | --- |

1.6

Při auditu účetní závěrky za rok 2008 se Účetní dvůr zaměřil na tyto prvky:

—

posuzoval, zda opatření přijatá s cílem odstranit nedostatky zjištěné v účetních systémech některých generálních ředitelství (9)a decentralizovaných subjektů přispěla ke zlepšení spolehlivosti účetní závěrky,

| — | ověřoval spolehlivost účetní závěrky za rok 2008 se zaměřením na skutečnosti, na něž upozorňoval ve svém výroku k účetní závěrce za rok 2007 (10)(předběžné financování, příslušné oddělení účetních období, faktury / výkazy nákladů a aktiva v držení Evropské kosmické agentury v rámci programu Galileo (11)). |
| --- | --- |

—

ověřoval spolehlivost účetní závěrky za rok 2008 se zaměřením na skutečnosti, na něž upozorňoval ve svém výroku k účetní závěrce za rok 2007 (10)(předběžné financování, příslušné oddělení účetních období, faktury / výkazy nákladů a aktiva v držení Evropské kosmické agentury v rámci programu Galileo (11)).

Kroky podniknuté k posílení akruálního účetnictví

| 1.7 | Opatření zavedená účetním Komise v roce 2007 (12)s cílem zlepšit kontrolní prostředí v oblasti účetnictví na úrovni jednotlivých generálních ředitelství měla dopad i v roce 2008 a přispěla k posílení rámce finančního výkaznictví a účetních systémů. Stále však existují určité nedostatky, kterými je nutno se zabývat, aby byla zajištěna kvalita účetních údajů (viz body 1.10 a 1.11). |
| --- | --- |

1.7

Opatření zavedená účetním Komise v roce 2007 (12)s cílem zlepšit kontrolní prostředí v oblasti účetnictví na úrovni jednotlivých generálních ředitelství měla dopad i v roce 2008 a přispěla k posílení rámce finančního výkaznictví a účetních systémů. Stále však existují určité nedostatky, kterými je nutno se zabývat, aby byla zajištěna kvalita účetních údajů (viz body 1.10 a 1.11).

| 1.7 | Komise vítá, že Účetní dvůr přiznal dosažený pokrok, a uznává, že zlepšení v některých směrech jsou nadále nutná. Její útvary odpovědné za vedení účetnictví se proto budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Shrnutí odpovědí Komise na připomínky Účetního dvora týkající se spolehlivosti účetní závěrky za rok 2007 a komentář k nim a další poznámky Účetního dvora jsou uvedeny v
  tabulce 1.1
  . |
| --- | --- |

1.8

Shrnutí odpovědí Komise na připomínky Účetního dvora týkající se spolehlivosti účetní závěrky za rok 2007 a komentář k nim a další poznámky Účetního dvora jsou uvedeny v
  tabulce 1.1
  .

Omezení uvedená v prohlášení vedení v souvislosti s konsolidovanou účetní závěrkou

| 1.9 | Účetní Komise ve svém prohlášení vedení k auditu uvedl, že informace o potvrzení platnosti účetních systémů poskytla v podobě vlastních prohlášeních vedení k auditu méně než polovina orgánů a agentur. |
| --- | --- |

1.9

Účetní Komise ve svém prohlášení vedení k auditu uvedl, že informace o potvrzení platnosti účetních systémů poskytla v podobě vlastních prohlášeních vedení k auditu méně než polovina orgánů a agentur.

Tabulka 1.1 —   Kontrola opatření přijatých v návaznosti na připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora ke spolehlivosti účetní závěrky za rozpočtový rok 2007 a na další připomínky uvedené ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007

| Připomínky v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2007 | Odpovědi Komise ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007 | Vývoj v roce 2008 | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Nedostatky v účetních systémech částečně kvůli složitému právnímu a účetnímu rámci a navzdory realizovaným zlepšením i nadále ohrožují kvalitu finančních informací některých generálních ředitelství Komise. Týká se to zejména předběžného financování, souvisejícího oddělení účetních období a faktur / výkazů nákladů a aktiv v držení Evropské kosmické agentury v rámci programu Galileo. Tyto skutečnosti vedly k množství oprav po předložení předběžné účetní závěrky. | Účetní Komise považoval účetní údaje za dostatečně přesné pro konečnou účetní závěrku.
  Pokud jde o aktiva v držení Evropské kosmické agentury, panuje určitá nejistota a došlo k prodlení při převodu aktiv na Evropská společenství. Plánuje se, že tato aktiva budou vykázána, jakmile budou otázky převodu vyřešeny. | Nedostatky v účetních systémech některých generálních ředitelství Komise i nadále ohrožují kvalitu finančních informací, zejména u částek předběžného financování, souvisejícího oddělení účetních období a faktur / výkazů nákladů. Bylo proto nutné po předložení předběžné účetní závěrky provést několik oprav.
  Pokud jde o aktiva v držení Evropské kosmické agentury, má se za to, že program je stále ve fázi výzkumu, a o aktivech se tudíž zatím neúčtuje. Komise by však měla získat potřebné informace, které by jí umožnily sestavit seznam zásob, ověřit platnost kritérií pro zaúčtování a posoudit ocenění těchto aktiv. | Útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů.


  Komise v současnosti spolupracuje s Evropskou kosmickou agenturou (ESA) s cílem zajistit, aby byla v příhodné době příslušná aktiva programu Galileo převedena na Komisi a náležitě zaznamenána na účtech. Převod aktiv programu Galileo z ESA na Komisi bude podle předpokladu zahájen nejdříve koncem roku 2010. |
| Další připomínky uvedené v rámci výroční zprávy za rozpočtový rok 2007 | | | |
| Účetní Komise zatím stále nebyl schopen potvrdit platnost dvou místních systémů ani bez výhrad potvrdit platnost třetího systému. Podobně jako v předchozích letech se vyskytly důležité horizontální otázky a jiné nedořešené záležitosti. | Na potvrzení platnosti pro oba systémy se stále pracuje. Výhrada ke třetímu systému byla odstraněna v roce 2008. | Účetní Komise zatím stále nebyl schopen potvrdit platnost jednoho místního systému ani potvrdit platnost druhého systému, jehož platnost měla být potvrzena v roce 2008. Navzdory značnému snížení počtu otevřených otázek je povaha a důležitost zbývajících horizontálních otázek pro spolehlivost účetní závěrky rizikem. | |
| V částkách vedených v účetním systému jako předběžné financování a faktury / výkazy nákladů byly zjištěny chyby. Ačkoliv byla zjištěna pouze nízká míra chyb, pokud jde o finanční dopad těchto rozvahových položek, četnost výskytu těchto chyb podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. | | Účetní dvůr zjistil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad těchto rozvahových položek. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. | Komise připouští záležitost, kterou uvedl Účetní dvůr, a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví. |
| K zajištění úplnosti a spolehlivosti účetních údajů a informací uvedených ve vysvětlivkách týkajících se finančních oprav prováděných členskými státy a odpočtů od následných plateb je navzdory zaznamenaným zlepšením třeba dalších opatření. | Podle akčních plánů pro strukturální fondy se Komise snaží zlepšit spolehlivost a úplnost údajů obdržených od členských států mimo jiné prováděním auditů na místě v členských státech. V průběhu roku 2008 byly systémy upraveny, takže je možno určit a vysvětlit všechny částky získané zpětně odečtením od následné platby. | Příloha k účetní závěrce navzdory úsilí Komise stále neobsahuje úplné a spolehlivé účetní údaje o činnostech členských států prováděných v souvislosti s finančními opravami, zejména v oblasti strukturálních opatření. | Komise nadále usiluje o zlepšení podávání zpráv, aby všechny členské státy mohly nahlásit úplné a spolehlivé údaje. |

Připomínky v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2007

Odpovědi Komise ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007

Vývoj v roce 2008

Odpověď Komise

Nedostatky v účetních systémech částečně kvůli složitému právnímu a účetnímu rámci a navzdory realizovaným zlepšením i nadále ohrožují kvalitu finančních informací některých generálních ředitelství Komise. Týká se to zejména předběžného financování, souvisejícího oddělení účetních období a faktur / výkazů nákladů a aktiv v držení Evropské kosmické agentury v rámci programu Galileo. Tyto skutečnosti vedly k množství oprav po předložení předběžné účetní závěrky.

Účetní Komise považoval účetní údaje za dostatečně přesné pro konečnou účetní závěrku.

Pokud jde o aktiva v držení Evropské kosmické agentury, panuje určitá nejistota a došlo k prodlení při převodu aktiv na Evropská společenství. Plánuje se, že tato aktiva budou vykázána, jakmile budou otázky převodu vyřešeny.

Nedostatky v účetních systémech některých generálních ředitelství Komise i nadále ohrožují kvalitu finančních informací, zejména u částek předběžného financování, souvisejícího oddělení účetních období a faktur / výkazů nákladů. Bylo proto nutné po předložení předběžné účetní závěrky provést několik oprav.

Pokud jde o aktiva v držení Evropské kosmické agentury, má se za to, že program je stále ve fázi výzkumu, a o aktivech se tudíž zatím neúčtuje. Komise by však měla získat potřebné informace, které by jí umožnily sestavit seznam zásob, ověřit platnost kritérií pro zaúčtování a posoudit ocenění těchto aktiv.

Útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů.

Komise v současnosti spolupracuje s Evropskou kosmickou agenturou (ESA) s cílem zajistit, aby byla v příhodné době příslušná aktiva programu Galileo převedena na Komisi a náležitě zaznamenána na účtech. Převod aktiv programu Galileo z ESA na Komisi bude podle předpokladu zahájen nejdříve koncem roku 2010.

Další připomínky uvedené v rámci výroční zprávy za rozpočtový rok 2007

Účetní Komise zatím stále nebyl schopen potvrdit platnost dvou místních systémů ani bez výhrad potvrdit platnost třetího systému. Podobně jako v předchozích letech se vyskytly důležité horizontální otázky a jiné nedořešené záležitosti.

Na potvrzení platnosti pro oba systémy se stále pracuje. Výhrada ke třetímu systému byla odstraněna v roce 2008.

Účetní Komise zatím stále nebyl schopen potvrdit platnost jednoho místního systému ani potvrdit platnost druhého systému, jehož platnost měla být potvrzena v roce 2008. Navzdory značnému snížení počtu otevřených otázek je povaha a důležitost zbývajících horizontálních otázek pro spolehlivost účetní závěrky rizikem.

V částkách vedených v účetním systému jako předběžné financování a faktury / výkazy nákladů byly zjištěny chyby. Ačkoliv byla zjištěna pouze nízká míra chyb, pokud jde o finanční dopad těchto rozvahových položek, četnost výskytu těchto chyb podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat.

Účetní dvůr zjistil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad těchto rozvahových položek. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat.

Komise připouští záležitost, kterou uvedl Účetní dvůr, a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví.

K zajištění úplnosti a spolehlivosti účetních údajů a informací uvedených ve vysvětlivkách týkajících se finančních oprav prováděných členskými státy a odpočtů od následných plateb je navzdory zaznamenaným zlepšením třeba dalších opatření.

Podle akčních plánů pro strukturální fondy se Komise snaží zlepšit spolehlivost a úplnost údajů obdržených od členských států mimo jiné prováděním auditů na místě v členských státech. V průběhu roku 2008 byly systémy upraveny, takže je možno určit a vysvětlit všechny částky získané zpětně odečtením od následné platby.

Příloha k účetní závěrce navzdory úsilí Komise stále neobsahuje úplné a spolehlivé účetní údaje o činnostech členských států prováděných v souvislosti s finančními opravami, zejména v oblasti strukturálních opatření.

Komise nadále usiluje o zlepšení podávání zpráv, aby všechny členské státy mohly nahlásit úplné a spolehlivé údaje.

Potvrzení platnosti místních systémů finančního řízení

| 1.10 | Mnohá generální ředitelství v současnosti používají pro účely finančního řízení a pro zadávání operací, které jsou odesílány do centrálního účetního systému (ABAC) přes rozhraní, vlastní počítačové systémy. Platnost většiny těchto systémů potvrdil (13)účetní Komise. Ve svých doporučeních však účetní Komise popsal řadu otevřených průřezových problémů (14), z jejichž povahy a důležitosti vyplývá, že pro spolehlivost účetní závěrky by i nadále mohly představovat riziko (15). |
| --- | --- |

1.10

Mnohá generální ředitelství v současnosti používají pro účely finančního řízení a pro zadávání operací, které jsou odesílány do centrálního účetního systému (ABAC) přes rozhraní, vlastní počítačové systémy. Platnost většiny těchto systémů potvrdil (13)účetní Komise. Ve svých doporučeních však účetní Komise popsal řadu otevřených průřezových problémů (14), z jejichž povahy a důležitosti vyplývá, že pro spolehlivost účetní závěrky by i nadále mohly představovat riziko (15).

| 1.10 | Útvary účetního se pravidelně obracejí na generální ředitelství s cílem nalézt řešení zjištěných problémů. V roce 2008 mohly tudíž na základě pokroku dosaženého jednotlivými útvary uzavřít polovinu doporučení. Přijímání následných opatření pokračuje i v roce 2009 za účelem uzavření dosud nevyřešených doporučení. To by mělo pomoci zlepšit celkovou situaci, a tudíž dále snížit riziko, pokud jde o spolehlivost účetních závěrek. |
| --- | --- |

1.10

Posílení postupů pro oddělení účetních období

| 1.11 | Postupy oddělení účetních období se rozumí postupy, jimiž se rozhoduje, ke kterému rozpočtovému roku by měla být daná operace přiřazena. Tyto postupy musí útvary Komise používat u všech výdajů příštích období (jde o více než 100 miliard EUR). V deseti generálních ředitelstvích, která Účetní dvůr prověřoval (16)a která odpovídají za více než 90 % výdajů příštích období, bylo zjištěno, že v posledních třech letech docházelo kontinuálně ke zlepšení. Je však třeba podotknout, že některé útvary používají postupy pro oddělení účetních období během uzávěrky k opravám chybných účtů, místo aby opravovaly příslušné jednotlivé k chybám náchylné účetní zápisy (např. zaúčtování chybných částek, dvakrát zaúčtované částky nebo nezaúčtování částek), což může vést k nepřesnostem v účetních údajích v průběhu roku (viz body 1.13–1.15). |
| --- | --- |

1.11

Postupy oddělení účetních období se rozumí postupy, jimiž se rozhoduje, ke kterému rozpočtovému roku by měla být daná operace přiřazena. Tyto postupy musí útvary Komise používat u všech výdajů příštích období (jde o více než 100 miliard EUR). V deseti generálních ředitelstvích, která Účetní dvůr prověřoval (16)a která odpovídají za více než 90 % výdajů příštích období, bylo zjištěno, že v posledních třech letech docházelo kontinuálně ke zlepšení. Je však třeba podotknout, že některé útvary používají postupy pro oddělení účetních období během uzávěrky k opravám chybných účtů, místo aby opravovaly příslušné jednotlivé k chybám náchylné účetní zápisy (např. zaúčtování chybných částek, dvakrát zaúčtované částky nebo nezaúčtování částek), což může vést k nepřesnostem v účetních údajích v průběhu roku (viz body 1.13–1.15).

| 1.11 | Komise připouští argumenty Účetního dvora a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví. |
| --- | --- |

1.11

Konsolidovaná účetní závěrka za rok 2008

| 1.12 | Při auditu konsolidované účetní závěrky, který provedl Účetní dvůr, bylo zjištěno, že účetní závěrka je prosta významných nesprávností. Byla však zjištěna řada problémů týkajících se konkrétních skutečností, které si vyžádají další pozornost, jak je uvedeno níže. |
| --- | --- |

1.12

Při auditu konsolidované účetní závěrky, který provedl Účetní dvůr, bylo zjištěno, že účetní závěrka je prosta významných nesprávností. Byla však zjištěna řada problémů týkajících se konkrétních skutečností, které si vyžádají další pozornost, jak je uvedeno níže.

Konsolidovaná rozvaha k 31. prosinci 2008

Předběžné financování

| 1.13 | Audit provedený Účetním dvorem u reprezentativního statistického vzorku 80 operací předběžného financování zaznamenaných v účetním systému odhalil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad u této rozvahové položky. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. K nejobvyklejším typům chyb patřily:






  — | chybějící účetní zápisy nebo dvojité účetní zápisy či chybné částky, které se obvykle opravují při oddělení účetních období, |
| --- | --- | --- |

1.13

Audit provedený Účetním dvorem u reprezentativního statistického vzorku 80 operací předběžného financování zaznamenaných v účetním systému odhalil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad u této rozvahové položky. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu přesnost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. K nejobvyklejším typům chyb patřily:

—

chybějící účetní zápisy nebo dvojité účetní zápisy či chybné částky, které se obvykle opravují při oddělení účetních období,

| — | účtování operací na nesprávný účet hlavní účetní knihy. |
| --- | --- |

—

účtování operací na nesprávný účet hlavní účetní knihy.

| 1.13 | Komise připouští argumenty Účetního dvora a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností či přesností rozvahy:






  — | zúčtování nevypořádaných částek předběžného financování se ne vždy provádí správně. V řadě případů nebylo zúčtování provedeno vůbec nebo byly zaúčtovány chybné částky, |
| --- | --- | --- |

1.14

Při další auditní práci na identifikaci a potvrzení platnosti položek předběžného financování byly dále zjištěny tyto problémy s úplností či přesností rozvahy:

—

zúčtování nevypořádaných částek předběžného financování se ne vždy provádí správně. V řadě případů nebylo zúčtování provedeno vůbec nebo byly zaúčtovány chybné částky,

| — | generální ředitelství používají pro zúčtování částek předběžného financování různé metody. Zatímco většina generálních ředitelství zúčtovává částky předběžného financování po obdržení příslušného výkazu nákladů nebo faktury a po ověření způsobilosti, některá generální ředitelství čekají do konce programu, nebo dokonce až do doby, kdy obdrží zprávu o závěrečném auditu (17). Rozdílné a nevhodné způsoby zúčtování částek předběžného financování vedou k méně přesným výsledkům výpočtů souvisejících s oddělením účetních období na konci roku. |
| --- | --- |

—

generální ředitelství používají pro zúčtování částek předběžného financování různé metody. Zatímco většina generálních ředitelství zúčtovává částky předběžného financování po obdržení příslušného výkazu nákladů nebo faktury a po ověření způsobilosti, některá generální ředitelství čekají do konce programu, nebo dokonce až do doby, kdy obdrží zprávu o závěrečném auditu (17). Rozdílné a nevhodné způsoby zúčtování částek předběžného financování vedou k méně přesným výsledkům výpočtů souvisejících s oddělením účetních období na konci roku.

Závazky

| 1.15 | Audit reprezentativního statistického vzorku 80 faktur / výkazů nákladů ze souboru závazků zaznamenaných v účetním systému odhalil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad u této rozvahové položky. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu spolehlivost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. Většina chyb se týká účtování chybných částek k fakturám v době, kdy byly obdrženy (před kontrolami způsobilosti), a opravy chybných zápisů prostřednictvím oprav při oddělení účetních období. |
| --- | --- |

1.15

Audit reprezentativního statistického vzorku 80 faktur / výkazů nákladů ze souboru závazků zaznamenaných v účetním systému odhalil nízkou míru chyb, pokud jde o finanční dopad u této rozvahové položky. Četnost výskytu těchto chyb však podtrhuje potřebu spolehlivost základních účetních údajů na úrovni provozních generálních ředitelství dále zlepšovat. Většina chyb se týká účtování chybných částek k fakturám v době, kdy byly obdrženy (před kontrolami způsobilosti), a opravy chybných zápisů prostřednictvím oprav při oddělení účetních období.

| 1.15 | Komise připouští argumenty Účetního dvora a její útvary odpovědné za vedení účetnictví se budou nadále zabývat nadnesenými záležitostmi a sledovat účtování ze strany jednotlivých generálních ředitelství v zájmu větší přesnosti základních účetních údajů, například prostřednictvím iniciativ, jako je probíhající projekt týkající se kvality účetnictví. |
| --- | --- |

1.15

Další problémy

Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek

| 1.16 | Na doporučení Účetního dvora bylo v příloze k účetní závěrce uvedeno více informací o zpětném získávání neoprávněně vyplacených částek. Z auditu provedeného Účetním dvorem vyplývá, že údaje k finančním opravám, které Komise vykazuje, jsou spolehlivé, pokud jsou výsledkem jejích vlastních auditních činností. Členské státy však často Komisi neposkytují úplné a spolehlivé informace o finančních opravách, které provádějí samy (viz bod 6.30). Kvůli vysokému podílu nezpůsobilých výdajů, na něž Účetní dvůr ve svých zprávách opakovaně poukazoval, má Účetní dvůr za to, že v oblasti strukturálních akcí by v příloze ke konsolidované účetní závěrce měly být uvedeny úplné a spolehlivé účetní údaje o mechanismech oprav. |
| --- | --- |

1.16

Na doporučení Účetního dvora bylo v příloze k účetní závěrce uvedeno více informací o zpětném získávání neoprávněně vyplacených částek. Z auditu provedeného Účetním dvorem vyplývá, že údaje k finančním opravám, které Komise vykazuje, jsou spolehlivé, pokud jsou výsledkem jejích vlastních auditních činností. Členské státy však často Komisi neposkytují úplné a spolehlivé informace o finančních opravách, které provádějí samy (viz bod 6.30). Kvůli vysokému podílu nezpůsobilých výdajů, na něž Účetní dvůr ve svých zprávách opakovaně poukazoval, má Účetní dvůr za to, že v oblasti strukturálních akcí by v příloze ke konsolidované účetní závěrce měly být uvedeny úplné a spolehlivé účetní údaje o mechanismech oprav.

| 1.16 | Co se týká informací o finančních opravách, které provedly samy členské státy, Komise vynakládá na základě akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly k posílení kontrolní úlohy Komise v rámci strukturálních opatření značné úsilí o zlepšení kvality údajů poskytnutých členskými státy a pokračuje ve svém úsilí o zlepšení podávání zpráv, aby všechny členské státy mohly nahlásit úplné a spolehlivé údaje. Viz rovněž odpověď Komise k bodu 6.30. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Účetní dvůr na základě prověrky práce certifikačních orgánů a související analýzy Komise opakovaně vyslovuje pochybnosti o spolehlivosti účtů pohledávek za členskými státy v oblasti zemědělství (účty pohledávek EZZF) (18). Komise poukázala na nedostatky týkající se účtů pohledávek u čtvrtiny platebních agentur (19)a navrhla finanční opravy (20)v přibližné výši 25,3 milionu EUR. Tyto opravy představují přibližně 1,95 % z 1 295 milionů EUR, které měly být získány zpět ke konci roku 2008. Ačkoliv jsou tyto opravy těsně pod 2 % prahem významnosti, značí to, že u účtů pohledávek EZZF obecně existuje riziko významné chyby (viz bod 5.56). |
| --- | --- |

1.17

Účetní dvůr na základě prověrky práce certifikačních orgánů a související analýzy Komise opakovaně vyslovuje pochybnosti o spolehlivosti účtů pohledávek za členskými státy v oblasti zemědělství (účty pohledávek EZZF) (18). Komise poukázala na nedostatky týkající se účtů pohledávek u čtvrtiny platebních agentur (19)a navrhla finanční opravy (20)v přibližné výši 25,3 milionu EUR. Tyto opravy představují přibližně 1,95 % z 1 295 milionů EUR, které měly být získány zpět ke konci roku 2008. Ačkoliv jsou tyto opravy těsně pod 2 % prahem významnosti, značí to, že u účtů pohledávek EZZF obecně existuje riziko významné chyby (viz bod 5.56).

| 1.17 | Komise získala pro účely schválení a zaúčtování dostatek informací o dlužnících. V žádném případě nebylo zjištěno, že by šlo o významný finanční dopad na celkovou úroveň účetní závěrky (a tudíž s ohledem na rozhodnutí).
  Komise navrhla opravy ve výši 25,3 milionu EUR na základě posouzení informací poskytnutých certifikačními orgány v jejich zprávách a výpočtu nejpravděpodobnější míry (a výše) chyb v souvislosti s dlužnými částkami u konkrétních platebních agentur. V případě dluhů je použita stejná logika jako u řešení (a případně oprav) chyb vyplývajících z podrobného testování výdajů fondů.
  Zjištěné finanční chyby se napravují v rámci běžných postupů schvalování účetní závěrky. |
| --- | --- |

1.17

Komise navrhla opravy ve výši 25,3 milionu EUR na základě posouzení informací poskytnutých certifikačními orgány v jejich zprávách a výpočtu nejpravděpodobnější míry (a výše) chyb v souvislosti s dlužnými částkami u konkrétních platebních agentur. V případě dluhů je použita stejná logika jako u řešení (a případně oprav) chyb vyplývajících z podrobného testování výdajů fondů.

Zjištěné finanční chyby se napravují v rámci běžných postupů schvalování účetní závěrky.

Půjčky a výpůjčky

| 1.18 | Pokud jde o makroekonomickou finanční pomoc, platební bilance a půjčky Euratomu, Společenství si půjčují prostředky na kapitálových trzích a zpřístupňují je zamýšleným příjemcům v jejich měnách. Mezinárodní účetní standardy a účetní pravidlo ES č. 11 vyžadují, aby se rozdíly mezi poskytnutými a tržními úrokovými sazbami odrazily v účetní závěrce. To se však nestalo. Důvody a účinky těchto odchylek od standardů nejsou ve vysvětlivkách k finančním výkazům Společenství dostatečně pojednány. |
| --- | --- |

1.18

Pokud jde o makroekonomickou finanční pomoc, platební bilance a půjčky Euratomu, Společenství si půjčují prostředky na kapitálových trzích a zpřístupňují je zamýšleným příjemcům v jejich měnách. Mezinárodní účetní standardy a účetní pravidlo ES č. 11 vyžadují, aby se rozdíly mezi poskytnutými a tržními úrokovými sazbami odrazily v účetní závěrce. To se však nestalo. Důvody a účinky těchto odchylek od standardů nejsou ve vysvětlivkách k finančním výkazům Společenství dostatečně pojednány.

| 1.18 | Podle nařízení Rady o makroekonomické finanční pomoci, platební bilanci a úvěrech Euratomu půjčují Společenství peněžní prostředky vypůjčené na kapitálových trzích členským státům a třetím příjemcům se stejnou úrokovou sazbou. Cílem těchto operací je umožnit příjemcům, aby využili úvěruschopnosti ES. U těchto vzájemně navazujících operací proto není důležitá tržní sazba a není použitelná metoda efektivní úrokové míry stanovená v účetním předpisu ES 11. Stávající účetní zpracování lépe odráží zvláštní povahu a podstatu úvěrů a výpůjček (zásada přednosti obsahu před formou).

  Jak navrhuje Účetní dvůr, Komise bude v poznámkách k ročním účetním závěrkám ES zveřejňovat přesnější informace a uváží objasnění účetního předpisu 11, aby lépe zohledňoval zvláštnosti těchto operací. |
| --- | --- |

1.18

Jak navrhuje Účetní dvůr, Komise bude v poznámkách k ročním účetním závěrkám ES zveřejňovat přesnější informace a uváží objasnění účetního předpisu 11, aby lépe zohledňoval zvláštnosti těchto operací.

Závěr

| 1.19 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že vyslovené připomínky nemají významný dopad na spolehlivost účetní závěrky. |
| --- | --- |

1.19

Účetní dvůr dospěl k závěru, že vyslovené připomínky nemají významný dopad na spolehlivost účetní závěrky.

Správnost uskutečněných operací

Struktura zvláštních posouzení v kontextu prohlášení o věrohodnosti

| 1.20 | V kapitolách 5 až 11 uvádí Účetní dvůr zvláštní posouzení ke skupinám oblastí politiky, které jsou uspořádány na základě sestavování rozpočtu podle činností (ABB – z angl. Activity Based Budgeting) (viz
  tabulka 1.2
  O příjmech pojednává kapitola 4. Každé zvláštní posouzení obsahuje úvod ke skupině politik, zjištění a závěry o správnosti operací a účelnosti systémů a rovněž oddíl o kontrole opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky. |
| --- | --- |

1.20

V kapitolách 5 až 11 uvádí Účetní dvůr zvláštní posouzení ke skupinám oblastí politiky, které jsou uspořádány na základě sestavování rozpočtu podle činností (ABB – z angl. Activity Based Budgeting) (viz
  tabulka 1.2
  O příjmech pojednává kapitola 4. Každé zvláštní posouzení obsahuje úvod ke skupině politik, zjištění a závěry o správnosti operací a účelnosti systémů a rovněž oddíl o kontrole opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky.

Vysvětlení ke koncepci a výsledkům prohlášení o věrohodnosti

| 1.21 | Koncepce, kterou Účetní dvůr používá při auditu správnosti uskutečněných operací, má dva hlavní pilíře: přímé testování operací, jímž se zjišťuje, nakolik jsou tyto operace správné, a posuzování účelnosti systémů dohledu a kontroly při zajišťování správnosti. Tyto skutečnosti doplňují důkazní informace vyplývající z relevantní práce jiných auditorů (jsou-li tyto informace k dispozici) a analýzy prohlášení vedení (21). |
| --- | --- |

1.21

Koncepce, kterou Účetní dvůr používá při auditu správnosti uskutečněných operací, má dva hlavní pilíře: přímé testování operací, jímž se zjišťuje, nakolik jsou tyto operace správné, a posuzování účelnosti systémů dohledu a kontroly při zajišťování správnosti. Tyto skutečnosti doplňují důkazní informace vyplývající z relevantní práce jiných auditorů (jsou-li tyto informace k dispozici) a analýzy prohlášení vedení (21).

Jak Účetní dvůr provádí testování operací

| 1.22 | Při testování operací se vychází z reprezentativního statistického vzorku příjmů nebo plateb vybraných ze souboru jako celku, obvykle jde o skupinu oblastí politiky. Výsledkem testování je statistický odhad, do jaké míry jsou operace v daném souboru správné. |
| --- | --- |

1.22

Při testování operací se vychází z reprezentativního statistického vzorku příjmů nebo plateb vybraných ze souboru jako celku, obvykle jde o skupinu oblastí politiky. Výsledkem testování je statistický odhad, do jaké míry jsou operace v daném souboru správné.

| 1.23 | Ke stanovení velikosti vzorku používá Účetní dvůr auditní model míry jistoty. Tento model počítá s posouzením přirozeného rizika výskytu chyb v operacích a rizika, že systémy dohledu a kontroly takovým chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko). Ve většině případů se Účetní dvůr musí spoléhat primárně na své přímé testování, neboť systémy neposkytují dostatečnou jistotu o správnosti operací. |
| --- | --- |

1.23

Ke stanovení velikosti vzorku používá Účetní dvůr auditní model míry jistoty. Tento model počítá s posouzením přirozeného rizika výskytu chyb v operacích a rizika, že systémy dohledu a kontroly takovým chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko). Ve většině případů se Účetní dvůr musí spoléhat primárně na své přímé testování, neboť systémy neposkytují dostatečnou jistotu o správnosti operací.

| 1.24 | Testování zahrnuje podrobnou prověrku operací vybraných ke kontrole; kontroluje se, zda je žádost či platba správně vyčíslena a zda je v souladu s platným pravidly a předpisy, které upravují provádění výdajů. Pokud je operace chybně vyčíslena nebo nesplňuje požadavky právních předpisů či smluvní požadavky, má se za to, že obsahuje chybu. Přes vzorek účetních operací zaúčtovaných v rozpočtových účtech dohledá Účetní dvůr platbu až na úroveň konečného příjemce (např. zemědělce, organizátora školení, navrhovatele projektu rozvojové pomoci) a testuje dodržování příslušných podmínek na všech příslušných úrovních. |
| --- | --- |

1.24

Testování zahrnuje podrobnou prověrku operací vybraných ke kontrole; kontroluje se, zda je žádost či platba správně vyčíslena a zda je v souladu s platným pravidly a předpisy, které upravují provádění výdajů. Pokud je operace chybně vyčíslena nebo nesplňuje požadavky právních předpisů či smluvní požadavky, má se za to, že obsahuje chybu. Přes vzorek účetních operací zaúčtovaných v rozpočtových účtech dohledá Účetní dvůr platbu až na úroveň konečného příjemce (např. zemědělce, organizátora školení, navrhovatele projektu rozvojové pomoci) a testuje dodržování příslušných podmínek na všech příslušných úrovních.

Tabulka 1.2 —   Realizace výdajů v roce 2008 podle kapitol výroční zprávy

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Oddíly (odd.) a hlavy (hl.)
   (34)
  odpovídají rozpočtové nomenklatuře pro rok 2008 v rozdělení podle kapitol výroční zprávy Účetního dvora | Platby realizované v roce 2008
   (35) |
| Kapitoly výroční zprávy |
| Příjmy | 53,7
   (36) |
| Daně a cla (hl. 14) | |
| Zemědělství a přírodní zdroje | 55 114,9 |
| Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)
  Životní prostředí (hl. 07)
  Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11)
  Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17) | |
| Soudržnost | 36 596,9 |
| Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)
  Regionální politika (hl. 13) | |
| Výzkum, energie a doprava | 7 516,7 |
| Výzkum (hl. 08)
  Energie a doprava (hl. 06)
  Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09)
  Přímý výzkum (hl. 10) | |
| Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření | 6 323,1 |
| Vnější vztahy (hl. 19)
  Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)
  Rozšíření (hl. 22)
  Humanitární pomoc (hl. 23) | |
| Vzdělávání a občanství | 1 734,9 |
| Vzdělávání a kultura (hl. 15)
  Komunikace (hl. 16)
  Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) | |
| Hospodářské a finanční věci | 621,4 |
| Hospodářské a finanční věci (hl. 01)
  Podniky (hl. 02)
  Hospodářská soutěž (hl. 03)
  Vnitřní trh (hl. 12)
  Obchod (hl. 20) | |
| Správní a jiné výdaje | 8 582,9 |
| Parlament (odd. I)
  Rada (odd. II)
  Komise (odd. III)
  Soudní dvůr (odd. IV)
  Účetní dvůr (odd. V)
  Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)
  Výbor regionů (odd. VII)
  Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)
  Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX) | |
| Celkový součet | 116 544,5 |

(v mil. EUR)

Oddíly (odd.) a hlavy (hl.)
   (34)
  odpovídají rozpočtové nomenklatuře pro rok 2008 v rozdělení podle kapitol výroční zprávy Účetního dvora

Platby realizované v roce 2008
   (35)

Kapitoly výroční zprávy

Příjmy

53,7
   (36)

Daně a cla (hl. 14)

Zemědělství a přírodní zdroje

55 114,9

Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)

Životní prostředí (hl. 07)

Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11)

Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17)

Soudržnost

36 596,9

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

Regionální politika (hl. 13)

Výzkum, energie a doprava

7 516,7

Výzkum (hl. 08)

Energie a doprava (hl. 06)

Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09)

Přímý výzkum (hl. 10)

Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření

6 323,1

Vnější vztahy (hl. 19)

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)

Rozšíření (hl. 22)

Humanitární pomoc (hl. 23)

Vzdělávání a občanství

1 734,9

Vzdělávání a kultura (hl. 15)

Komunikace (hl. 16)

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

Hospodářské a finanční věci

621,4

Hospodářské a finanční věci (hl. 01)

Podniky (hl. 02)

Hospodářská soutěž (hl. 03)

Vnitřní trh (hl. 12)

Obchod (hl. 20)

Správní a jiné výdaje

8 582,9

Parlament (odd. I)

Rada (odd. II)

Komise (odd. III)

Soudní dvůr (odd. IV)

Účetní dvůr (odd. V)

Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

Výbor regionů (odd. VII)

Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)

Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX)

Celkový součet

116 544,5

Jak Účetní dvůr hodnotí a prezentuje výsledky testování operací

| 1.25 | K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů a tyto chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení a konkrétním pravidle či smluvním závazku, který byl porušen. Mohou se týkat podmínky platby nebo jiného aspektu souvisejícího s dodržováním předpisů. |
| --- | --- |

1.25

K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů a tyto chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení a konkrétním pravidle či smluvním závazku, který byl porušen. Mohou se týkat podmínky platby nebo jiného aspektu souvisejícího s dodržováním předpisů.

| 1.26 | Účetní dvůr klasifikuje chyby dvěma způsoby:






  a) | jako vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné v závislosti na tom, zda je možné změřit, jak velký díl částky vyplacené z rozpočtu EU byl vyplacen nesprávně; |
| --- | --- | --- |

1.26

Účetní dvůr klasifikuje chyby dvěma způsoby:

a)

jako vyčíslitelné nebo nevyčíslitelné v závislosti na tom, zda je možné změřit, jak velký díl částky vyplacené z rozpočtu EU byl vyplacen nesprávně;

| b) | podle jejich povahy jako chyby ve způsobilosti (platba nesplňuje pravidla způsobilosti), chyby ve výskytu (úhrada nákladu, jehož vznik nelze prokázat), chyby v přesnosti (nesprávně vypočítané platby nebo platby, jejichž správnost nebyla prokázána) nebo jiné chyby týkající se dodržování předpisů (chyba, které nezpochybňuje způsobilost platby). |
| --- | --- |

b)

podle jejich povahy jako chyby ve způsobilosti (platba nesplňuje pravidla způsobilosti), chyby ve výskytu (úhrada nákladu, jehož vznik nelze prokázat), chyby v přesnosti (nesprávně vypočítané platby nebo platby, jejichž správnost nebyla prokázána) nebo jiné chyby týkající se dodržování předpisů (chyba, které nezpochybňuje způsobilost platby).

| 1.27 | Účetní dvůr vyjadřuje četnost výskytu chyb uvedením procenta vzorku, který obsahuje chyby (jak vyčíslitelné, tak nevyčíslitelné). Tento údaj ukazuje, s jakou pravděpodobností jsou chyby v dané skupině politiky jako celku rozšířeny (viz bod 1.3 části 1 příloh 1 příslušných kapitol). |
| --- | --- |

1.27

Účetní dvůr vyjadřuje četnost výskytu chyb uvedením procenta vzorku, který obsahuje chyby (jak vyčíslitelné, tak nevyčíslitelné). Tento údaj ukazuje, s jakou pravděpodobností jsou chyby v dané skupině politiky jako celku rozšířeny (viz bod 1.3 části 1 příloh 1 příslušných kapitol).

| 1.28 | Účetní dvůr odhaduje finanční dopad chyb na základě míry chyb. Míra chyb se počítá pouze z vyčíslitelných chyb. Účetní dvůr hodnotí odhadovanou míru chyb oproti míře významnosti ve výši 2 %, aby zjistil, i na základě dalších důkazních informací, zda jsou platby v dané výdajové oblasti prosty významných chyb (výrok „bez výhrad“), nebo zda obsahují významnou míru chyb („záporný“ výrok (22)). Pro účely prezentace výsledků se míra chyb klasifikuje do tří rozpětí:






  a) | méně než 2 %; |
| --- | --- | --- |

1.28

Účetní dvůr odhaduje finanční dopad chyb na základě míry chyb. Míra chyb se počítá pouze z vyčíslitelných chyb. Účetní dvůr hodnotí odhadovanou míru chyb oproti míře významnosti ve výši 2 %, aby zjistil, i na základě dalších důkazních informací, zda jsou platby v dané výdajové oblasti prosty významných chyb (výrok „bez výhrad“), nebo zda obsahují významnou míru chyb („záporný“ výrok (22)). Pro účely prezentace výsledků se míra chyb klasifikuje do tří rozpětí:

a)

méně než 2 %;

| b) | mezi 2 % a 5 %; |
| --- | --- |

b)

mezi 2 % a 5 %;

| c) | více než 5 %. |
| --- | --- |

c)

více než 5 %.

Tyto informace uvádí část 1 příloh 1 kapitol 4 až 11 a jejich shrnutí je uvedeno v
  tabulce 1.3
  .

Jak Účetní dvůr posuzuje systémy a vykazuje výsledky

| 1.29 | Systémy dohledu a kontroly vytváří Komise (a v případě sdíleného nebo decentralizovaného řízení i členské a přijímající státy) k řízení rozpočtových rizik, včetně správnosti operací. Posuzování účelnosti systémů při zajišťování správnosti je tedy klíčovým auditním postupem, který je zvláště vhodný pro identifikaci doporučení, která povedou ke zlepšení. |
| --- | --- |

1.29

Systémy dohledu a kontroly vytváří Komise (a v případě sdíleného nebo decentralizovaného řízení i členské a přijímající státy) k řízení rozpočtových rizik, včetně správnosti operací. Posuzování účelnosti systémů při zajišťování správnosti je tedy klíčovým auditním postupem, který je zvláště vhodný pro identifikaci doporučení, která povedou ke zlepšení.

| 1.30 | Každá skupina politik se řídí řadou vlastních systémů, jejichž testování a posouzení zabere značné množství času. Účetní dvůr tedy obvykle každoročně vybere pro účely prověrky vzorek systémů. Výsledky posouzení systémů se předkládají ve formě tabulky s názvem Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly, uvedené v části 2 příloh 1 kapitol 4 až 11. Systémy se klasifikují jako „účelné“ při zmírňování rizika chyb v operacích; „částečně účelné“ (pokud existují určité nedostatky s dopadem na fungování systémů z hlediska účelnosti) nebo „neúčelné“ (jsou-li nedostatky všudypřítomné, a tím zcela podrývají fungování systémů z hlediska účelnosti). |
| --- | --- |

1.30

Každá skupina politik se řídí řadou vlastních systémů, jejichž testování a posouzení zabere značné množství času. Účetní dvůr tedy obvykle každoročně vybere pro účely prověrky vzorek systémů. Výsledky posouzení systémů se předkládají ve formě tabulky s názvem Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly, uvedené v části 2 příloh 1 kapitol 4 až 11. Systémy se klasifikují jako „účelné“ při zmírňování rizika chyb v operacích; „částečně účelné“ (pokud existují určité nedostatky s dopadem na fungování systémů z hlediska účelnosti) nebo „neúčelné“ (jsou-li nedostatky všudypřítomné, a tím zcela podrývají fungování systémů z hlediska účelnosti).

| 1.31 | Účetní dvůr dále předkládá celkové posouzení systémů dohledu a kontroly (rovněž uvedené v části 2 příloh 1 kapitol 4 až 11), které zohledňuje jak posouzení vybraných systémů, tak výsledky testování operací. |
| --- | --- |

1.31

Účetní dvůr dále předkládá celkové posouzení systémů dohledu a kontroly (rovněž uvedené v části 2 příloh 1 kapitol 4 až 11), které zohledňuje jak posouzení vybraných systémů, tak výsledky testování operací.

Obecný přehled výsledků auditu za rok 2008

| 1.32 | V oblasti příjmů a ve skupině politik „správní a jiné výdaje“ jsou systémy dohledu a kontroly ve svém souhrnu účelné (viz body 4.29–4.30 a 11.20–11.21) a Účetní dvůr odhaduje, že finanční dopad chyb je zde menší než 2 % celkových částek (viz
  tabulka 1.3
  Účetní dvůr dále posoudil prohlášení generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob a toto posouzení potvrdilo, že není třeba vyjadřovat žádné výhrady (viz body 2.3, 2.4 a 2.9 a
  tabulka 2.1 |
| --- | --- |

1.32

V oblasti příjmů a ve skupině politik „správní a jiné výdaje“ jsou systémy dohledu a kontroly ve svém souhrnu účelné (viz body 4.29–4.30 a 11.20–11.21) a Účetní dvůr odhaduje, že finanční dopad chyb je zde menší než 2 % celkových částek (viz
  tabulka 1.3
  Účetní dvůr dále posoudil prohlášení generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob a toto posouzení potvrdilo, že není třeba vyjadřovat žádné výhrady (viz body 2.3, 2.4 a 2.9 a
  tabulka 2.1

Tabulka 1.3 —   Shrnutí výsledků DAS 2008 k legalitě a správnosti uskutečněných operací

| Zvláštní posouzení k DAS v rámci výroční zprávy za rozpočtový rok 2008 | Body výroční zprávy | Fungování systému dohledu a kontroly | Rozpětí chyb |
| --- | --- | --- | --- |
| Příjmy (39) | 4.29–4.30 | | |
| Zemědělství a přírodní zdroje | 5.62–5.67 | (40) | (41) |
| Soudržnost | 6.35–6.36 | (42) | |
| Výzkum, energie a doprava | 7.40–7.41 | | |
| Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření | 8.33–8.34 | | |
| Vzdělávání a občanství | 9.31–9.32 | | |
| Hospodářské a finanční věci | 10.27–10.28 | (43) | (44) |
| Správní a jiné výdaje | 11.20–11.21 | | |
| Výše uvedená tabulka shrnuje celkové posouzení systémů dohledu a kontroly, které je rozvedeno v příslušných kapitolách, a předkládá celkové výsledky testování věcné správnosti, které Účetní dvůr provedl. Tabulka zobrazuje hlavní prvky, avšak nemůže obsáhnout veškeré příslušné podrobnosti (zvláště pokud jde o nedostatky systémů dohledu a kontroly a typy chyb). Ty jsou popsány v textu zprávy v rámci metodiky, na níž spočívá koncepce auditu Účetního dvora (viz body 1.5–1.15).

  Legenda:

  Fungování systémů dohledu a kontroly | účelné |
| | částečně účelné () |
| | neúčelné |
| ()  Systémy se klasifikují jako „částečně účelné“, pokud se u některých kontrolních mechanismů má za to, že fungují, kdežto u jiných nikoli. Jako celek tedy nemusí úspěšně omezovat chyby v uskutečněných operacích na přijatelnou úroveň. |

Zvláštní posouzení k DAS v rámci výroční zprávy za rozpočtový rok 2008

Body výroční zprávy

Fungování systému dohledu a kontroly

Rozpětí chyb

Příjmy (39)

4.29–4.30

Zemědělství a přírodní zdroje

5.62–5.67

(40)

(41)

Soudržnost

6.35–6.36

(42)

Výzkum, energie a doprava

7.40–7.41

Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření

8.33–8.34

Vzdělávání a občanství

9.31–9.32

Hospodářské a finanční věci

10.27–10.28

(43)

(44)

Správní a jiné výdaje

11.20–11.21

Výše uvedená tabulka shrnuje celkové posouzení systémů dohledu a kontroly, které je rozvedeno v příslušných kapitolách, a předkládá celkové výsledky testování věcné správnosti, které Účetní dvůr provedl. Tabulka zobrazuje hlavní prvky, avšak nemůže obsáhnout veškeré příslušné podrobnosti (zvláště pokud jde o nedostatky systémů dohledu a kontroly a typy chyb). Ty jsou popsány v textu zprávy v rámci metodiky, na níž spočívá koncepce auditu Účetního dvora (viz body 1.5–1.15).

Legenda:

Fungování systémů dohledu a kontroly

účelné

částečně účelné ()

neúčelné

()  Systémy se klasifikují jako „částečně účelné“, pokud se u některých kontrolních mechanismů má za to, že fungují, kdežto u jiných nikoli. Jako celek tedy nemusí úspěšně omezovat chyby v uskutečněných operacích na přijatelnou úroveň.

Rozpětí chyb ()

| | méně než 2 % (pod prahem významnosti) |
| --- | --- |
| | mezi 2 % a 5 % |
| | více než 5 % |
| ()  Účetní dvůr se rozhodl prezentovat míru chyb ve třech rozpětích (viz bod 1.28). Tato rozpětí nelze interpretovat jako interval spolehlivosti (ve statistickém slova smyslu). |

méně než 2 % (pod prahem významnosti)

mezi 2 % a 5 %

více než 5 %

()  Účetní dvůr se rozhodl prezentovat míru chyb ve třech rozpětích (viz bod 1.28). Tato rozpětí nelze interpretovat jako interval spolehlivosti (ve statistickém slova smyslu).

Graf 1.1 — Meziroční srovnání
   (33)

Image

| 1.33 | Pokud jde o skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ a „vzdělávání a občanství“, Účetní dvůr odhaduje, že celkový finanční dopad chyb činí méně než 2 % celkových výdajů jednotlivých skupin politik. Účetní dvůr nicméně zjistil, že výdaje na rozvoj venkova v rámci skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ obsahovaly chyby v míře, která přesahuje 2 % (viz bod 5.62), a z testování, které provedl, vyplývá, že průběžné a konečné platby u skupiny politik „vzdělávání a občanství“ obsahovaly významné chyby (viz bod 9.31). U skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ míra chyb podle odhadu Účetního dvora mírně přesahuje 2 % celkových výdajů na tuto skupinu politik. Účetní dvůr však zjistil, že na platby spadající do šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj připadá nepoměrně velká část této celkové míry chyb (viz body 10.12–10.13). |
| --- | --- |

1.33

Pokud jde o skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ a „vzdělávání a občanství“, Účetní dvůr odhaduje, že celkový finanční dopad chyb činí méně než 2 % celkových výdajů jednotlivých skupin politik. Účetní dvůr nicméně zjistil, že výdaje na rozvoj venkova v rámci skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ obsahovaly chyby v míře, která přesahuje 2 % (viz bod 5.62), a z testování, které provedl, vyplývá, že průběžné a konečné platby u skupiny politik „vzdělávání a občanství“ obsahovaly významné chyby (viz bod 9.31). U skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ míra chyb podle odhadu Účetního dvora mírně přesahuje 2 % celkových výdajů na tuto skupinu politik. Účetní dvůr však zjistil, že na platby spadající do šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj připadá nepoměrně velká část této celkové míry chyb (viz body 10.12–10.13).

| 1.33 | Komise vítá celkové kladné hodnocení těchto skupin politiky. Komise sdílí názor Účetního dvora, že ve výdajích na rozvoj venkova je častější výskyt chyb, s uspokojením však konstatuje, že míra chyb se v této oblasti snižuje.

  Komise poznamenává, že v oblasti vzdělávání a občanství zjistil Účetní dvůr vyčíslitelné chyby ve čtyřech z 21 šetřených předběžných a konečných platbách. Viz rovněž odpověď na bod 9.31.


  Co se týče skupiny ekonomických a finančních věcí, Komise se domnívá, že celková chybovost transakcí v této oblasti politiky je celkem vzato bez podstatných chyb, jelikož RP.6 představuje pouze 8 % plateb. Pokud jde o platby v rámci RP.6, zjištění a závěry Účetního dvora v této kapitole a v kapitole 7 jsou podobné. Viz též odpovědi na body 10.12 a 10.13. |
| --- | --- |

1.33

Komise poznamenává, že v oblasti vzdělávání a občanství zjistil Účetní dvůr vyčíslitelné chyby ve čtyřech z 21 šetřených předběžných a konečných platbách. Viz rovněž odpověď na bod 9.31.

Co se týče skupiny ekonomických a finančních věcí, Komise se domnívá, že celková chybovost transakcí v této oblasti politiky je celkem vzato bez podstatných chyb, jelikož RP.6 představuje pouze 8 % plateb. Pokud jde o platby v rámci RP.6, zjištění a závěry Účetního dvora v této kapitole a v kapitole 7 jsou podobné. Viz též odpovědi na body 10.12 a 10.13.

| 1.34 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ jsou při zajišťování správnosti operací částečně účelné (viz bod 5.63). I když Účetní dvůr opakuje, že systém IACS obecně je jako kontrolní systém snižující riziko chyb či nesprávných výdajů účelný (viz bod 5.64), poukázal na nedostatky režimu jednotné platby a režimu jednotné platby na plochu (viz bod 5.65) a na nedostatky v oblasti rozvoje venkova (viz bod 5.66), jimiž je třeba se zabývat. Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „vzdělávání a občanství“ jsou částečně účelné (viz bod 9.32) (23). U skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ prověřoval Účetní dvůr tři systémy dohledu a kontroly. Pokud jde o zajišťování legality a správnosti plateb, byly dva systémy posouzeny jako účelné a jeden jako částečně účelný (24)(viz bod 10.28). |
| --- | --- |

1.34

Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ jsou při zajišťování správnosti operací částečně účelné (viz bod 5.63). I když Účetní dvůr opakuje, že systém IACS obecně je jako kontrolní systém snižující riziko chyb či nesprávných výdajů účelný (viz bod 5.64), poukázal na nedostatky režimu jednotné platby a režimu jednotné platby na plochu (viz bod 5.65) a na nedostatky v oblasti rozvoje venkova (viz bod 5.66), jimiž je třeba se zabývat. Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „vzdělávání a občanství“ jsou částečně účelné (viz bod 9.32) (23). U skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ prověřoval Účetní dvůr tři systémy dohledu a kontroly. Pokud jde o zajišťování legality a správnosti plateb, byly dva systémy posouzeny jako účelné a jeden jako částečně účelný (24)(viz bod 10.28).

| 1.34 | Tendence v průběhu let ukazuje, že celkově se systémy dohledu a kontroly zlepšily v oblasti zemědělství a přírodních zdrojů a nyní jsou účelné, ačkoli v oblasti rozvoje venkova je zapotřebí další zlepšení. Komise se domnívá, že by některé otázky, jež Účetní dvůr doporučuje řešit s ohledem na režim jednotné platby a režim jednotných plateb na plochu, měly za následek zavedení ještě složitějších pravidel, což by vedlo k velmi složitému kontrolnímu systému, jehož zavedení by bylo nákladné a bylo by v rozporu se snahami Komise o zjednodušení. Mimoto by byla fakticky znovu zavedena forma spojení vyplácené podpory s produkcí (viz odpověď Komise k bodu 5.65 písm. b)).
  Pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, v roce 2008 poskytuje systém dohledu a kontroly zavedený pro období 2007–2013 řádný rámec. Významného pokroku při jeho zavádění bylo dosaženo prostřednictvím analýzy prohlášení o zárukách spolehlivosti ex-post a intenzivních monitorovacích návštěv a auditů.
  Pokud jde o skupinu politiky ekonomické a finanční věci, zjištění a závěry Účetního dvora týkající se RP.6 a kapitoly 7 jsou podobné, zatímco ostatní výdaje jsou bez podstatných chyb. Komise se domnívá, že existující systémy dohledu a kontroly jsou jako celek hospodárné, úměrné a přiměřené (viz odpovědi na body 10.19 a 10.28). |
| --- | --- |

1.34

Pokud jde o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, v roce 2008 poskytuje systém dohledu a kontroly zavedený pro období 2007–2013 řádný rámec. Významného pokroku při jeho zavádění bylo dosaženo prostřednictvím analýzy prohlášení o zárukách spolehlivosti ex-post a intenzivních monitorovacích návštěv a auditů.

Pokud jde o skupinu politiky ekonomické a finanční věci, zjištění a závěry Účetního dvora týkající se RP.6 a kapitoly 7 jsou podobné, zatímco ostatní výdaje jsou bez podstatných chyb. Komise se domnívá, že existující systémy dohledu a kontroly jsou jako celek hospodárné, úměrné a přiměřené (viz odpovědi na body 10.19 a 10.28).

| 1.35 | U skupin politik „soudržnost“ (25), „výzkum, energie a doprava“, „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly jsou částečně účelné (viz body 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 a 10.28 a
  tabulka 1.3
  U skupin politik „výzkum, energie a doprava“, „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ se podle Účetního dvora odhadovaná míra chyb pohybuje mezi 2 % a 5 % celkových výdajů, zatímco u skupiny politik „soudržnost“ se míra chyb odhaduje na více než 5 % (viz body 6.17, 6.35, 7.40 a 8.33 a
  tabulka 1.3
  U skupin politik „soudržnost“ a „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ je Účetní dvůr toho názoru, že rozsah výhrad vyjádřených v prohlášeních generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob měl být širší, aby odrážel podstatné nedostatky, jež v těchto výdajových oblastech i nadále přetrvávají, jak dokládají auditní zjištění Účetního dvora (viz body 2.6–2.7 a 2.10–2.11 a
  tabulka 2.1
  Nejproblematičtější oblastí zůstává „soudržnost“, u níž se odhadovaná míra chyb pohybuje vysoko nad mírou chyb ostatních oblastí politiky. |
| --- | --- |

1.35

U skupin politik „soudržnost“ (25), „výzkum, energie a doprava“, „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly jsou částečně účelné (viz body 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 a 10.28 a
  tabulka 1.3
  U skupin politik „výzkum, energie a doprava“, „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ se podle Účetního dvora odhadovaná míra chyb pohybuje mezi 2 % a 5 % celkových výdajů, zatímco u skupiny politik „soudržnost“ se míra chyb odhaduje na více než 5 % (viz body 6.17, 6.35, 7.40 a 8.33 a
  tabulka 1.3
  U skupin politik „soudržnost“ a „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ je Účetní dvůr toho názoru, že rozsah výhrad vyjádřených v prohlášeních generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob měl být širší, aby odrážel podstatné nedostatky, jež v těchto výdajových oblastech i nadále přetrvávají, jak dokládají auditní zjištění Účetního dvora (viz body 2.6–2.7 a 2.10–2.11 a
  tabulka 2.1
  Nejproblematičtější oblastí zůstává „soudržnost“, u níž se odhadovaná míra chyb pohybuje vysoko nad mírou chyb ostatních oblastí politiky.

| 1.35 | V oblasti soudržnosti došlo v roce 2008 k značnému zlepšení při zavádění systémů řízení a kontroly některých programů. Z posouzení účelného fungování systémů v 545 operačních programech ve výročních zprávách generálního ředitelství pro regionální politiku a generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti za rok 2008 vyplývá, že 78 % programů funguje náležitě nebo vykazuje nedostatky s malým dopadem (57 % v roce 2007). Ačkoli míra chyb je i nadále nepřijatelně vysoká, snížila se četnost chyb: bylo zjištěno, že chyby vykazuje 43 % projektů ve vzorku v porovnání s 54 % v roce 2007. Komise podotýká, že auditní vzorek, na němž jsou zjištění založena, zahrnuje pouze programové období 2000–2006, jelikož s ohledem na programové období 2007–2013 nedošlo téměř k žádnému proplacení výdajů. Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 6.23, 6.35 a 6.36.

  Je vynakládáno značné úsilí o zlepšení řízení výzkumné politiky v mezích platného právního a finančního rámce. Komise bude pokračovat v důsledném provádění kontrol. Komise bude nadále usilovat o snížení zbytkové míry chyb v této skupině politik.


  Ve výročních zprávách o činnosti poskytují generální ředitelé přiměřenou jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací. Pokud generální ředitel může tuto přiměřenou jistotu založit na odhadované chybovosti, která je pod prahem významnosti, jak je tomu například u generálního ředitelství pro rozšíření, kterým se Účetní dvůr zabývá ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, není nutno uvést žádné výhrady.


  V oblasti „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ Komise navrhla své kontroly pro tuto skupinu politik tak, aby zahrnovaly celou dobu trvání víceletých projektů, takže většině finančních chyb může předejít při běžném průběhu svých kontrol, či tyto chyby zjistit a opravit. Povinné finanční audity plánované v rámci kontrolního systému Komise by měly Komisi umožnit tyto chyby týkající se předběžného financování odhalit a opravit – později v účetním roce – před uskutečněním konečných plateb. Tuto nízkou zbytkovou míru chyb potvrzují následné kontroly Komise.


  Viz rovněž odpověď na bod 8.34. |
| --- | --- |

1.35

Je vynakládáno značné úsilí o zlepšení řízení výzkumné politiky v mezích platného právního a finančního rámce. Komise bude pokračovat v důsledném provádění kontrol. Komise bude nadále usilovat o snížení zbytkové míry chyb v této skupině politik.

Ve výročních zprávách o činnosti poskytují generální ředitelé přiměřenou jistotu ohledně legality a správnosti uskutečněných operací. Pokud generální ředitel může tuto přiměřenou jistotu založit na odhadované chybovosti, která je pod prahem významnosti, jak je tomu například u generálního ředitelství pro rozšíření, kterým se Účetní dvůr zabývá ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, není nutno uvést žádné výhrady.

V oblasti „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ Komise navrhla své kontroly pro tuto skupinu politik tak, aby zahrnovaly celou dobu trvání víceletých projektů, takže většině finančních chyb může předejít při běžném průběhu svých kontrol, či tyto chyby zjistit a opravit. Povinné finanční audity plánované v rámci kontrolního systému Komise by měly Komisi umožnit tyto chyby týkající se předběžného financování odhalit a opravit – později v účetním roce – před uskutečněním konečných plateb. Tuto nízkou zbytkovou míru chyb potvrzují následné kontroly Komise.

Viz rovněž odpověď na bod 8.34.

| 1.36 | Oproti předchozím rokům byly zaznamenány tyto změny: pokles odhadované míry chyb u skupin politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (26)a „výzkum, energie a doprava“ (27). Účetní dvůr odhaduje, že u skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (viz bod 5.13) se celková míra chyb pohybuje pod 2 %, zatímco u skupiny politik „výzkum, energie a doprava“ zůstává mírně nad 2 % (viz bod 7.40). Pokud jde o skupinu politik „vzdělávání a občanství“, Účetní dvůr odhaduje, že finanční dopad chyb je menší než 2 %. Účetní dvůr má za to, že příčinou tohoto stavu je velký podíl záloh, v nichž se vyskytuje relativně méně chyb než v průběžných a konečných platbách (viz body 9.6–9.7 a 9.31). Ve skupině politik „hospodářské a finanční věci“ se celková odhadovaná míra chyb za rozpočtový rok 2008 pohybuje mírně nad 2 % (v roce 2007 to bylo mírně pod 2 %) kvůli chybám zjištěným u výdajů šestého rámcového programu, které však představují pouze 8 % výdajů této skupiny politik (viz bod 10.27). |
| --- | --- |

1.36

Oproti předchozím rokům byly zaznamenány tyto změny: pokles odhadované míry chyb u skupin politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (26)a „výzkum, energie a doprava“ (27). Účetní dvůr odhaduje, že u skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (viz bod 5.13) se celková míra chyb pohybuje pod 2 %, zatímco u skupiny politik „výzkum, energie a doprava“ zůstává mírně nad 2 % (viz bod 7.40). Pokud jde o skupinu politik „vzdělávání a občanství“, Účetní dvůr odhaduje, že finanční dopad chyb je menší než 2 %. Účetní dvůr má za to, že příčinou tohoto stavu je velký podíl záloh, v nichž se vyskytuje relativně méně chyb než v průběžných a konečných platbách (viz body 9.6–9.7 a 9.31). Ve skupině politik „hospodářské a finanční věci“ se celková odhadovaná míra chyb za rozpočtový rok 2008 pohybuje mírně nad 2 % (v roce 2007 to bylo mírně pod 2 %) kvůli chybám zjištěným u výdajů šestého rámcového programu, které však představují pouze 8 % výdajů této skupiny politik (viz bod 10.27).

| 1.36 | Komise vítá celkově kladný vývoj hodnocení Účetního dvora prokazující patrný pokrok oproti předchozímu roku. |
| --- | --- |

1.36

| 1.37 | Účetní dvůr zdůrazňuje, že z jeho auditů vyplývá, že složitá a nejasná kritéria způsobilosti či složité právní požadavky výrazně přispívají k riziku chyb, zejména ve skupinách politik „zemědělství a přírodní zdroje“, „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“ a „hospodářské a finanční věci“ (viz body 5.17–5.26, 5.34–5.52, 6.18–6.20, 7.12–7.15 a 10.11–10.14). |
| --- | --- |

1.37

Účetní dvůr zdůrazňuje, že z jeho auditů vyplývá, že složitá a nejasná kritéria způsobilosti či složité právní požadavky výrazně přispívají k riziku chyb, zejména ve skupinách politik „zemědělství a přírodní zdroje“, „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“ a „hospodářské a finanční věci“ (viz body 5.17–5.26, 5.34–5.52, 6.18–6.20, 7.12–7.15 a 10.11–10.14).

| 1.37 | Určitý stupeň složitosti pravidel a kritérií způsobilosti je nevyhnutelný, jelikož ty jsou často stanoveny v zájmu dosažení požadovaných cílů politiky, které jsou výsledkem složitého legislativního procesu, v němž má poslední slovo legislativní orgán.

  Komise se nicméně zavázala, že legislativnímu orgánu předloží návrhy na další zjednodušení, bude-li to možné. Ve svém návrhu týkajícím se tříletého přezkumu finančního nařízení v roce 2010 uváží prostor pro další zjednodušení pravidel způsobilosti. Přezkoumá rovněž zásady pro další zjednodušení odvětvových právních předpisů u dalšího kola základních aktů, jež mají vstoupit v platnost od roku 2014.


  Co se týká zemědělství a přírodních zdrojů, výsledky se zlepšily díky trvalému úsilí o zjednodušení právních požadavků / kritérií způsobilosti v rámci obou pilířů SZP. Viz rovněž konkrétní odpovědi na body 5.17 až 5.26, 5.34 až 5.52.


  V oblasti soudržnosti došlo k úpravě nařízení na období 2007–2013 a k začlenění zjednodušení na základě práce skupiny odborníků Komise a členských států. Počátkem roku 2009 vydala Komise také přehled pravidel způsobilosti. Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 1.41–1.42 a bodu 6.37 písm. a).


  7. rámcový program představuje posun kupředu, pokud jde o zjednodušení. Na základě zkušeností získaných při provádění programu může Komise případně navrhnout změny jeho právního základu. |
| --- | --- |

1.37

Komise se nicméně zavázala, že legislativnímu orgánu předloží návrhy na další zjednodušení, bude-li to možné. Ve svém návrhu týkajícím se tříletého přezkumu finančního nařízení v roce 2010 uváží prostor pro další zjednodušení pravidel způsobilosti. Přezkoumá rovněž zásady pro další zjednodušení odvětvových právních předpisů u dalšího kola základních aktů, jež mají vstoupit v platnost od roku 2014.

Co se týká zemědělství a přírodních zdrojů, výsledky se zlepšily díky trvalému úsilí o zjednodušení právních požadavků / kritérií způsobilosti v rámci obou pilířů SZP. Viz rovněž konkrétní odpovědi na body 5.17 až 5.26, 5.34 až 5.52.

V oblasti soudržnosti došlo k úpravě nařízení na období 2007–2013 a k začlenění zjednodušení na základě práce skupiny odborníků Komise a členských států. Počátkem roku 2009 vydala Komise také přehled pravidel způsobilosti. Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 1.41–1.42 a bodu 6.37 písm. a).

7. rámcový program představuje posun kupředu, pokud jde o zjednodušení. Na základě zkušeností získaných při provádění programu může Komise případně navrhnout změny jeho právního základu.

| 1.38 | U skupin politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ řídí Komise výdaje společně s mezinárodním organizacemi (28), děje se tak na základě dohod, které rovněž zaručují Účetnímu dvoru právo provádět audit. Účetnímu dvoru byly přesto přístup k auditním zprávám OSN a podkladovým dokumentům i ověřovací návštěvy týkající se DAS 2008 zcela nebo zčásti upřeny (viz body 8.13 a 10.10). |
| --- | --- |

1.38

U skupin politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ a „hospodářské a finanční věci“ řídí Komise výdaje společně s mezinárodním organizacemi (28), děje se tak na základě dohod, které rovněž zaručují Účetnímu dvoru právo provádět audit. Účetnímu dvoru byly přesto přístup k auditním zprávám OSN a podkladovým dokumentům i ověřovací návštěvy týkající se DAS 2008 zcela nebo zčásti upřeny (viz body 8.13 a 10.10).

| 1.38 | Komise plně podporuje žádosti Účetního dvora o informace a přístup k dokladům. Standardní dohoda s mezinárodními organizacemi o poskytnutí příspěvku obsahuje text týkající se přístupu Účetního dvora.

  Viz rovněž odpověď na bod 8.13. |
| --- | --- |

1.38

Viz rovněž odpověď na bod 8.13.

Jak řešit nedostatky

| 1.39 | Loni Účetní dvůr konstatoval, že navzdory pozitivnímu vývoji rámce vnitřní kontroly Komise obsahuje podstatná část operací, na nichž se zakládá účetní závěrka EU, významnou míru chyb (bod 1.42 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007). Audit Účetního dvora k prohlášení o věrohodnosti dále poukázal na někdy i podstatné rozdíly v typu, výskytu a míře nesprávností mezi skupinami politik i uvnitř těchto skupin. Následující odstavce nastiňují, jak by bylo možné dosáhnout pokroku při vytváření účelnějšího rámce vnitřní kontroly Společenství (29). |
| --- | --- |

1.39

Loni Účetní dvůr konstatoval, že navzdory pozitivnímu vývoji rámce vnitřní kontroly Komise obsahuje podstatná část operací, na nichž se zakládá účetní závěrka EU, významnou míru chyb (bod 1.42 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007). Audit Účetního dvora k prohlášení o věrohodnosti dále poukázal na někdy i podstatné rozdíly v typu, výskytu a míře nesprávností mezi skupinami politik i uvnitř těchto skupin. Následující odstavce nastiňují, jak by bylo možné dosáhnout pokroku při vytváření účelnějšího rámce vnitřní kontroly Společenství (29).

| 1.40 | Ačkoliv má Unie jeden souhrnný rozpočet, peněžní prostředky se vydávají mnoha různými způsoby. Existují rozdíly ve způsobech řízení, typech příjemců, periodicitě poskytování pomoci, způsobech podávání žádostí a různých typech kontrolních systémů a systémů pro zpětné vymáhání prostředků. Tyto rozdíly existují, aby bylo možno zohlednit situaci v příslušné rozpočtové oblasti a jednotlivé cíle pomoci i náklady a složitost správy a kontroly jednotlivých režimů. |
| --- | --- |

1.40

Ačkoliv má Unie jeden souhrnný rozpočet, peněžní prostředky se vydávají mnoha různými způsoby. Existují rozdíly ve způsobech řízení, typech příjemců, periodicitě poskytování pomoci, způsobech podávání žádostí a různých typech kontrolních systémů a systémů pro zpětné vymáhání prostředků. Tyto rozdíly existují, aby bylo možno zohlednit situaci v příslušné rozpočtové oblasti a jednotlivé cíle pomoci i náklady a složitost správy a kontroly jednotlivých režimů.

Potřeba zjednodušení

| 1.41 | Stanovená pravidla, jimiž se řídí výdaje finančních prostředků, mají zajišťovat, aby pomoc dosáhla žádoucích politických cílů, tj. „vydávání prostředků na správné věci ve správnou dobu“. Některá pravidla jsou společná všem typům plateb, zatímco jiná závisí na typu výdajů. Typ a složitost pravidel tedy mohou být také dány složitostí cílů dané politiky. |
| --- | --- |

1.41

Stanovená pravidla, jimiž se řídí výdaje finančních prostředků, mají zajišťovat, aby pomoc dosáhla žádoucích politických cílů, tj. „vydávání prostředků na správné věci ve správnou dobu“. Některá pravidla jsou společná všem typům plateb, zatímco jiná závisí na typu výdajů. Typ a složitost pravidel tedy mohou být také dány složitostí cílů dané politiky.

| 1.42 | Čím náročnější a složitější pravidla, tím větší riziko, že se nebudou dodržovat, čímž se zvyšuje riziko chyb v operacích a riziko, že cílů politiky nebude dosaženo. Zároveň platí, že přílišné vylaďování a stanovování velmi konkrétních programových cílů nutně zvyšuje náklady na kontrolu, zda těchto cílů bylo dosaženo. Jinak řečeno: dobře koncipovaná pravidla a právní předpisy, jejichž interpretace a použití jsou snadné, snižují riziko chyb (bod 1.45 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007). |
| --- | --- |

1.42

Čím náročnější a složitější pravidla, tím větší riziko, že se nebudou dodržovat, čímž se zvyšuje riziko chyb v operacích a riziko, že cílů politiky nebude dosaženo. Zároveň platí, že přílišné vylaďování a stanovování velmi konkrétních programových cílů nutně zvyšuje náklady na kontrolu, zda těchto cílů bylo dosaženo. Jinak řečeno: dobře koncipovaná pravidla a právní předpisy, jejichž interpretace a použití jsou snadné, snižují riziko chyb (bod 1.45 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007).

| 1.41–1.42. | Komise souhlasí s analýzou Účetního dvora, zdůrazňuje však, že stanovování pravidel znamená usilovat o náležitou rovnováhu mezi splněním často specifických cílů politiky a zamezením přílišné složitosti. Zatímco úlohou Komise je navrhovat právní předpisy, složitost se může zvýšit při projednávání legislativním orgánem, který vydává konečné rozhodnutí.

  Komise se zavázala, že do všech příslušných budoucích legislativních návrhů začlení popis souvisejících kontrolních opatření.


  Zjednodušení je významným prvkem programu Komise ke zlepšení právní úpravy. Členské státy musí ve svých vnitrostátních programech rovněž zjednodušit kritéria způsobilosti. Určitá úroveň složitosti je však nevyhnutelná a je nutno ji vzít v úvahu v budoucích diskusích o přijatelné úrovni rizika.


  Viz rovněž odpověď k bodu 2.35 písm. b).


  V oblasti soudržnosti již nařízení o ESF na období 2007–2013 umožnilo vykazovat nepřímé náklady na základě paušálních sazeb. Možnost použít paušální sazby, jednorázové částky a běžné stupnice jednotkových nákladů u programů na období 2007–2013 byla pro EFRR i ESF zobecněna změnou právních předpisů o fondech v květnu 2009. Další zjednodušení byla přijata v prosinci 2008 a v květnu 2009. V červenci 2009 Komise předložila rovněž návrhy na další zjednodušení prováděcího nařízení č. 1828/2006 a obecného nařízení č. 1083/2006.


  Komise může na základě zkušeností získaných při provádění programu případně navrhnout změny jeho právního základu. |
| --- | --- |

1.41–1.42.

Komise se zavázala, že do všech příslušných budoucích legislativních návrhů začlení popis souvisejících kontrolních opatření.

Zjednodušení je významným prvkem programu Komise ke zlepšení právní úpravy. Členské státy musí ve svých vnitrostátních programech rovněž zjednodušit kritéria způsobilosti. Určitá úroveň složitosti je však nevyhnutelná a je nutno ji vzít v úvahu v budoucích diskusích o přijatelné úrovni rizika.

Viz rovněž odpověď k bodu 2.35 písm. b).

V oblasti soudržnosti již nařízení o ESF na období 2007–2013 umožnilo vykazovat nepřímé náklady na základě paušálních sazeb. Možnost použít paušální sazby, jednorázové částky a běžné stupnice jednotkových nákladů u programů na období 2007–2013 byla pro EFRR i ESF zobecněna změnou právních předpisů o fondech v květnu 2009. Další zjednodušení byla přijata v prosinci 2008 a v květnu 2009. V červenci 2009 Komise předložila rovněž návrhy na další zjednodušení prováděcího nařízení č. 1828/2006 a obecného nařízení č. 1083/2006.

Komise může na základě zkušeností získaných při provádění programu případně navrhnout změny jeho právního základu.

| 1.43 | Na místě je však určitá opatrnost. Zjednodušování pravidel pouze proto aby se snížilo riziko nesprávnosti, by mohlo mít i své nevýhody, pokud by obecnější pravidla vedla k méně cíleným výdajům. „Zjednodušení“ by dále mohlo znamenat uvolnění podmínek pro výplatu záloh v některých oblastech (viz například body 9.6–9.7) a zvýšení částek, které je možno takto vyplatit. Takové zjednodušení by ale měly podporovat účelné systémy, neboť nesprávnost výdajů by se jinak stala zjevnou až po částečném dokončení nebo úplném uzavření programu, k nimž dochází až později. Bez ohledu na tyto výhrady je nicméně třeba, aby zjednodušení zůstalo prioritním cílem. |
| --- | --- |

1.43

Na místě je však určitá opatrnost. Zjednodušování pravidel pouze proto aby se snížilo riziko nesprávnosti, by mohlo mít i své nevýhody, pokud by obecnější pravidla vedla k méně cíleným výdajům. „Zjednodušení“ by dále mohlo znamenat uvolnění podmínek pro výplatu záloh v některých oblastech (viz například body 9.6–9.7) a zvýšení částek, které je možno takto vyplatit. Takové zjednodušení by ale měly podporovat účelné systémy, neboť nesprávnost výdajů by se jinak stala zjevnou až po částečném dokončení nebo úplném uzavření programu, k nimž dochází až později. Bez ohledu na tyto výhrady je nicméně třeba, aby zjednodušení zůstalo prioritním cílem.

| 1.43 | Komise připouští, že zjednodušení znamená rovnováhu mezi potřebou náležitého řízení veřejných finančních prostředků a dosažením často velmi specifických cílů politiky. Tato rovnováha je v jednotlivých oblastech politiky řešena různě a často vede k různým způsobům řízení a předpisům s přihlédnutím k zapojení různých účastníků na různých úrovních. Komise podniká kroky s cílem zajistit, aby její kontrolní systémy byly pokud možno účelné a plně přihlížely k víceleté povaze mnoha programů a potřebě účinného a účelného kontrolního systému k provádění správných kontrol ve správné době.

  Co se týká oblasti politiky „vzdělávání a kultura“, podoba nových programů na období 2007–2013 zjednodušila pravidla a umožnila rozsáhlé využívání jednorázového financování. To by spolu s důsledným schvalováním vnitrostátních řídících a kontrolních systémů mělo snížit riziko spojené s konečnými platbami.


  Viz rovněž odpověď na bod 9.7. |
| --- | --- |

1.43

Co se týká oblasti politiky „vzdělávání a kultura“, podoba nových programů na období 2007–2013 zjednodušila pravidla a umožnila rozsáhlé využívání jednorázového financování. To by spolu s důsledným schvalováním vnitrostátních řídících a kontrolních systémů mělo snížit riziko spojené s konečnými platbami.

Viz rovněž odpověď na bod 9.7.

Nutná reakce

| 1.44 | Je třeba přiznat, že řízení rozpočtu EU se vyvíjelo postupně v reakci na typ jednotlivých postupně zaváděných výdajových programů. Pravidla, jimiž se řídí výdaje, a metody řízení musí zohlednit specifika jednotlivých cílů rozpočtových výdajů. Tyto cíle by však neměly být příliš podrobné, protože to by znamenalo nadměrnou administrativní zátěž a vedlo by to k formulaci právních předpisů, jejichž dodržování je obtížné. Je tedy nutné, aby Komise uvážlivě přezkoumala základní regulační rámec a strukturu řízení konkrétních výdajových programů. |
| --- | --- |

1.44

Je třeba přiznat, že řízení rozpočtu EU se vyvíjelo postupně v reakci na typ jednotlivých postupně zaváděných výdajových programů. Pravidla, jimiž se řídí výdaje, a metody řízení musí zohlednit specifika jednotlivých cílů rozpočtových výdajů. Tyto cíle by však neměly být příliš podrobné, protože to by znamenalo nadměrnou administrativní zátěž a vedlo by to k formulaci právních předpisů, jejichž dodržování je obtížné. Je tedy nutné, aby Komise uvážlivě přezkoumala základní regulační rámec a strukturu řízení konkrétních výdajových programů.

| 1.44 | Komise zdůrazňuje, že stanovení pravidel je v pravomoci legislativního orgánu. Komise nedávno přijala řadu návrhů na zjednodušení (a o určitém zjednodušení bylo rozhodnuto v případě strukturálních fondů) a bude nadále navrhovat zjednodušení, pokud to napomáhá dosažení specifických cílů politiky.

  V tomto ohledu je nutno vzít v úvahu práci Komise na přijatelném riziku chyb, jelikož to podporuje jednoznačný názor na riziko, které lze kontrolovat na základě podmínek způsobilosti a kontrolního prostředí, a tudíž riziko, jehož kontrola není hospodárná. V roce 2010 Komise předloží rozpočtovému orgánu konkrétní návrhy týkající se přijatelného rizika v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů.


  Viz rovněž odpověď na body 1.41–1.42. |
| --- | --- |

1.44

V tomto ohledu je nutno vzít v úvahu práci Komise na přijatelném riziku chyb, jelikož to podporuje jednoznačný názor na riziko, které lze kontrolovat na základě podmínek způsobilosti a kontrolního prostředí, a tudíž riziko, jehož kontrola není hospodárná. V roce 2010 Komise předloží rozpočtovému orgánu konkrétní návrhy týkající se přijatelného rizika v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů.

Viz rovněž odpověď na body 1.41–1.42.

| 1.45 | V této souvislosti se musí jako první a podstatný úkol shromáždit spolehlivé a úplné informace, které umožní provést věrohodné hodnocení stávajících nákladů na kontroly (30). |
| --- | --- |

1.45

V této souvislosti se musí jako první a podstatný úkol shromáždit spolehlivé a úplné informace, které umožní provést věrohodné hodnocení stávajících nákladů na kontroly (30).

| 1.45 | Komise shromáždí informace o nákladech na kontroly jako součást svých návrhů týkajících se přijatelného rizika chyb, a to v roce 2010 nejprve v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů. |
| --- | --- |

1.45

| 1.46 | Obdobně zásadní je i pečlivé posouzení toho, zda současná míra výdajů na kontroly přináší maximální přínos. Pokud by tomu tak nebylo, pak by okamžitým cílem mělo být maximální využití prostředků, kterou jsou již nyní vydávány, a zdrojů již k těmto účelům vyhrazených (31). |
| --- | --- |

1.46

Obdobně zásadní je i pečlivé posouzení toho, zda současná míra výdajů na kontroly přináší maximální přínos. Pokud by tomu tak nebylo, pak by okamžitým cílem mělo být maximální využití prostředků, kterou jsou již nyní vydávány, a zdrojů již k těmto účelům vyhrazených (31).

| 1.46 | Komise podporuje další zlepšování svých systémů vnitřní kontroly (jak je uvedeno v bodě 1.39) a bude v tomto úsilí důrazně pokračovat. Tyto kontrolní systémy mají poskytnout přiměřenou jistotu na základě náležité rovnováhy mezi různými druhy kontrol („správné kontroly ve správné době“). Například předběžné kontroly (kontroly ex-ante) mohou zjistit určité druhy chyb, nikoli však ostatní chyby, a nebylo by hospodárné kontrolovat všechny projekty na místě.

  V důsledku akčního plánu ke zlepšení kontroly strukturálních fondů již Komise přijala opatření ex-ante ke zlepšení kontrolních systémů. Komise rovněž poukazuje na skutečnost, že 2–3 % snížení míry chyb prostřednictvím účelnějších kontrol ex-ante (uvedené u EFRR v ilustrativní případové studii předložené ve sdělení o „přijatelném riziku“) (KOM(2008) 866) vyplývá z posouzení chyb, které Účetní dvůr uvedl v prohlášení o věrohodnosti za rok 2005, a jedná se spíše o opatření týkající se „rizika kontroly“ (rizika, že určité kontroly nefungují v některých případech účelně). |
| --- | --- |

1.46

V důsledku akčního plánu ke zlepšení kontroly strukturálních fondů již Komise přijala opatření ex-ante ke zlepšení kontrolních systémů. Komise rovněž poukazuje na skutečnost, že 2–3 % snížení míry chyb prostřednictvím účelnějších kontrol ex-ante (uvedené u EFRR v ilustrativní případové studii předložené ve sdělení o „přijatelném riziku“) (KOM(2008) 866) vyplývá z posouzení chyb, které Účetní dvůr uvedl v prohlášení o věrohodnosti za rok 2005, a jedná se spíše o opatření týkající se „rizika kontroly“ (rizika, že určité kontroly nefungují v některých případech účelně).

| 1.47 | Spolu s nutnými kroky vedoucími k zajištění účelnosti systémů musí být cílem nastavení vhodné rovnováhy mezi náklady na kontroly a jejich přínosy (viz doporučení Účetního dvora ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007, bod 1.52). |
| --- | --- |

1.47

Spolu s nutnými kroky vedoucími k zajištění účelnosti systémů musí být cílem nastavení vhodné rovnováhy mezi náklady na kontroly a jejich přínosy (viz doporučení Účetního dvora ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007, bod 1.52).

| 1.47 | Koncepce účinné a účelné vnitřní kontroly je obsažena ve finančním nařízení (článek 28a). V souladu s tím musí všechny útvary Komise ve své výroční zprávě o činnosti předložit výsledky vnitřní kontroly, informovat o její účelnosti a přijmout opatření k odstranění zjištěných nedostatků. Komise se proto domnívá, že vzhledem ke skutečnosti, že zlepšování kontrolních struktur a zjednodušování postupů je průběžným a neustálým procesem, musí být toto úsilí trvalé.

  V souladu s návrhem Účetního dvora bude Komise při vypracovávání návrhů týkajících se přijatelného rizika dále zkoumat rovnováhu mezi náklady a přínosy kontroly, a to v roce 2010 nejprve v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů. |
| --- | --- |

1.47

V souladu s návrhem Účetního dvora bude Komise při vypracovávání návrhů týkajících se přijatelného rizika dále zkoumat rovnováhu mezi náklady a přínosy kontroly, a to v roce 2010 nejprve v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů.

| 1.48 | Bylo by žádoucí, aby se při posuzování výdajových programů pro účely schválení vysvětlovala související rizika a náklady na správu a kontrolu nutnou k omezení těchto rizik na úroveň, která by byla z hlediska nákladů účelná. Rada a Parlament by pak rozhodovaly informovaněji a přímo braly v úvahu rizika a související náklady. |
| --- | --- |

1.48

Bylo by žádoucí, aby se při posuzování výdajových programů pro účely schválení vysvětlovala související rizika a náklady na správu a kontrolu nutnou k omezení těchto rizik na úroveň, která by byla z hlediska nákladů účelná. Rada a Parlament by pak rozhodovaly informovaněji a přímo braly v úvahu rizika a související náklady.

| 1.48 | Ve sdělení „Cesta k jednotnému chápání koncepce přijatelného rizika chyb“ (KOM(2008) 866) se již Komise zavázala, že do všech příslušných budoucích legislativních návrhů začlení popis souvisejících kontrolních opatření. |
| --- | --- |

1.48

| 1.49 | Účetní dvůr zdůrazňuje, že je důležité i nadále zvažovat zjednodušení pravidel a náklady na kontroly a jejich přínosy. Tento přezkum by měl být proveden brzy, ještě než budou připraveny návrhy pro nový víceletý finanční rámec (32). |
| --- | --- |

1.49

Účetní dvůr zdůrazňuje, že je důležité i nadále zvažovat zjednodušení pravidel a náklady na kontroly a jejich přínosy. Tento přezkum by měl být proveden brzy, ještě než budou připraveny návrhy pro nový víceletý finanční rámec (32).

| 1.49 | Komise souhlasí s tím, že je důležité usilovat o náležitou rovnováhu mezi náklady na kontroly a přijatou úrovní zjednodušení, a zvažuje, jak toto podpořit u nového finančního výhledu.

  Viz rovněž odpověď na bod 1.37. |
| --- | --- |

1.49

Viz rovněž odpověď na bod 1.37.

---

(1)  Konsolidované finanční výkazy se skládají z rozvahy, výsledovky, výkazu peněžních toků, výkazu změn čistých aktiv a shrnutí důležitých účetních zásad a dalších vysvětlivek (včetně vykazování podle segmentů).

(2)  Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu se skládají z konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu a shrnutí rozpočtových zásad a dalších vysvětlivek.

(3)  Vedení na úrovni orgánů a institucí a subjektů Evropské unie zahrnuje členy orgánů, ředitele agentur, pověřené schvalující osoby a dále pověřené schvalující osoby, účetní a vedoucí pracovníky finančních, auditních a kontrolních oddělení. Na úrovni členských států a přijímajících států zahrnuje vedení schvalující osoby, účetní a vedoucí pracovníky platebních orgánů, certifikačních orgánů a implementačních agentur.

(4)  Účetní pravidla, která přijal účetní Komise, vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), vydávaných Mezinárodní federací účetních (International Federation of Accountants – IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodních účetních standardů (International Accounting Standards – IAS) / mezinárodních standardů finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), vydávaných Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board – IASB). V souladu s finančním nařízením se konsolidované finanční výkazy za rozpočtový rok 2008 sestavují na základě těchto účetních pravidel, která přijal účetní Komise a kterými se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Společenství (tento postup se používá od rozpočtového roku 2005). Oproti tomu konsolidované zprávy o plnění rozpočtu nadále vycházejí především z pohybů hotovosti.

(5)  Předtím než orgány a instituce roční účetní závěrku přijmou, schvalují ji jednotliví účetní, kteří tak osvědčují, že mají přiměřenou jistotu, že účetní závěrka věrně a poctivě odráží finanční situaci orgánu či instituce (článek 61 finančního nařízení).

(6)  Roční účetní závěrku sestavují příslušní ředitelé a zasílají ji spolu se stanoviskem správní rady účetnímu Komise. Kromě toho ji schvalují i příslušní účetní, kteří tak osvědčují, že účetní závěrka věrně a poctivě odráží finanční situaci subjektu (článek 61 finančního nařízení).

(7)  Pro účely zestručnění se v této zprávě používá termín „správnost operací“ ve smyslu termínu „legalita a správnost uskutečněných operací“.

(8)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), naposledy změněné nařízením Rady (ES) č. 1525/2007 ze dne 17. prosince 2007 (Úř. věst L 343, 27.12.2007, s. 9), vyžaduje, aby byla konečná účetní závěrka předložena do 31. července následujícího rozpočtového roku.

(9)  Viz bod VIII prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti za rozpočtový rok 2007.

(10)  Viz bod VIII prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti za rozpočtový rok 2007.

(11)  Cílem programu Galileo je vyvinout a provozovat globální navigační družicový systém.

(12)  Viz bod 1.10 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(13)  Do konce roku 2008 nebyla potvrzena platnost místních systémů generálního ředitelství pro vnější vztahy a generálního ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost.

(14)  Počet nevyřešených skutečností, spadajících do čtyř úrovní důležitosti stanovených účetním Komise (kritické–velmi důležité–důležité–žádoucí), ze zpráv o potvrzení platnosti z let 2005–2007 se v roce 2008 výrazně snížil: z 161 na 81. Nicméně pět z těchto 81 problémů bylo označeno za kritické a 23 problémů za velmi důležité.

(15)  Zejména obecné problémy týkající se postupů oddělení účetních období, zúčtování a vykazování předběžného financování, včasného zaúčtování operací, smluv v centrálním účetním systému (ABAC), správy aktiv, různé míry povědomí o zásadách akruálního účetnictví v útvarech a souladu údajů v místních systémech s údaji v systému ABAC.

(16)  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, generální ředitelství pro informační společnost a média, generální ředitelství pro výzkum, generální ředitelství pro energetiku a dopravu, generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele, generální ředitelství pro regionální politiku, generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, Úřad pro spolupráci EuropeAid, generální ředitelství pro rozšíření a generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu.

(17)  Zejména generální ředitelství pro výzkum v oblasti výzkumu.

(18)  Viz bod 5.61 výroční zprávy za rozpočtový rok 2006 a bod 5.44 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(19)  Článek 10 nařízení Komise (ES) č. 885/2006 (Úř. věst. L 171, 23.6.2006, s. 90), podle kterého Komise sděluje členským státům výsledy ověřování platnosti poskytnutých informací.

(20)  Finanční opravy podle článku 11 nařízení (ES) č. 885/2006.

(21)  Zejména výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů Komise a souhrnná zpráva, která je shrnuje.

(22)  Účetní dvůr může také vydat výrok s výhradou, pokud jsou významné chyby obsaženy pouze v malé části souboru.

(23)  Ačkoliv Účetní dvůr podotýká, že pokyny vydané pro vnitrostátní agentury jsou dostatečně rozpracované, aby bylo možno je používat jako příručku postupů (viz bod 9.33), dospěl k závěru, že současné provádění systému dohledu a kontroly neposkytuje dostatečnou jistotu, že chyby ve správnosti budou odhaleny a opraveny (viz bod 9.33 a 9.34).

(24)  Byly posouzeny jako částečně účelné především kvůli systémům dohledu a kontroly šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj.

(25)  Viz
  tabulka 1.3
  , poznámka pod čarou 4.

(26)  Tento pokles byl zjištěn u výdajů skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ obecně a zvláště pak u výdajů na rozvoj venkova. Výdaje na rozvoj venkova však stále obsahují vyšší míru chyb než EZZF (viz bod 5.62). Na základě míry chyb v testovaných operacích a na základě svého posouzení systémů má Účetní dvůr stejně jako v předchozích letech za to, že systém IACS obecně je jako kontrolní systém snižující riziko chyb či nesprávných výdajů účelný (viz bod 5.64).

(27)  Někdejší „vnitřní politiky“ nyní spadají pod tyto skupiny politik: „výzkum, energie a doprava“, „vzdělávání a občanství“ a „hospodářské a finanční věci“ (viz
  tabulka 2.1

(28)  Tento způsob plnění rozpočtu stanoví článek 53 finančního nařízení.

(29)  Body 1.43–1.51 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(30)  Komise ve svém sdělení „Směrem ke společné dohodě o koncepci přijatelného rizika výskytu chyb“ (KOM(2008) 866 v konečném znění) na stranách 8 a 10 uznává, že dosud provedla pouze omezený sběr údajů.

(31)  Komise ve svém sdělení KOM(2008) 866 v konečném znění na straně 7 uznává, že u strukturálních fondů by se míra chyb dala snížit o 2–3 % s nulovými (nebo nevýznamnými) dodatečnými výdaji „[...] zlepšením stávajících kontrol ex ante [...]“.

(32)  Viz odpověď Účetního dvora na sdělení Komise Reformovat rozpočet, změnit Evropu (http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/1481518.PDF).

(33)  Procenta rozpočtu podle rozpětí výskytu chyb Image < 2 % Image 2–5 % Image > 5 % u jednotlivých oblastí politiky. U „zemědělství a přírodních zdrojů“ graf rozlišuje mezi příslušnými složkami politiky (rozvoj venkova a jiné výdaje za roky 2007 a 2008; výdaje spadající a nespadající pod IACS v předchozích letech).

(34)  O rozpočtových hlavách 24 až 31 oddílu II souhrnného rozpočtu, které se týkají především správních výdajů, se pojednává v oddílu Evropská komise kapitoly 11.

(35)  Správní výdaje se odečítají od výdajů skupin politik a vykazují se odděleně jako samostatná položka, což vede v porovnání s kapitolami 4 až 10 k rozdílům.

(36)  Tato částka se vztahuje k provozním výdajům, nikoliv k hodnotě příjmů.

(37)  Systémy se klasifikují jako „částečně účelné“, pokud se u některých kontrolních mechanismů má za to, že fungují, kdežto u jiných nikoli. Jako celek tedy nemusí úspěšně omezovat chyby v uskutečněných operacích na přijatelnou úroveň.

(38)  Účetní dvůr se rozhodl prezentovat míru chyb ve třech rozpětích (viz bod 1.28). Tato rozpětí nelze interpretovat jako interval spolehlivosti (ve statistickém slova smyslu).

(39)  Viz omezení rozsahu popsaná v bodech 4.4 a 4.7.

(40)  Podobně jako v předchozích letech Účetní dvůr znovu opakuje, že na základě míry chyb v testování operací a posouzení systémů dospěl k závěru, že systém IACS jako kontrolní systém účelně snižuje riziko nesprávných výdajů (viz bod 5.64).

(41)  Odhadovaná míra chyb u výdajů na rozvoj venkova převyšuje 2 % (viz bod 1.33 a 5.62).

(42)  V roce 2007 posoudil Účetní dvůr kontrolní systémy členských států jako částečně účelné. V roce 2008 k žádným zásadním úpravám regulačního rámce, které by měly dopad na kontrolní systémy členských států, nedošlo (viz bod 6.23). Protože programové období 2000–2006 se chýlí ke konci, má Účetní dvůr za to, že dodatečné úplné posouzení kontrolních systémů členských států v letech 2000–2006 neposkytne žádnou přidanou hodnotu. Vzhledem k tomu, že za období 2007–2013 neproběhly téměř žádné průběžné platby, Účetní dvůr se při svém posuzování soustředil na tu část systémů členských států, která byla vytvořena pro záznam a opravu chyb zjištěných vnitrostátními kontrolami a pro nahlašování finančních oprav Komisi (viz body 6.21 a 6.36).

(43)  Nejde o celkové posouzení systémů skupin politik. Posouzení se týká některých prověřovaných systémů a odráží hlavně nedostatky zjištěné u systémů dohledu a kontroly šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (viz bod 10.28).

(44)  Šestý rámcový program má nepřiměřeně velký podíl na celkové míře chyb (viz bod 10.27).

---

KAPITOLA 2

Systém vnitřní kontroly Komise

OBSAH

Úvod

Sdělení vedoucích pracovníků Komise

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů

Souhrnná zpráva Komise

Jistota získaná z ročních shrnutí

Standardy vnitřní kontroly komise

Úvod

Účelnost

Akční plán

Celkové posouzení provádění akčního plánu

Dopad akčního plánu

Celkové závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 2.1 | Tato kapitola zkoumá, jaký pokrok učinila Komise v roce 2008 při řešení nedostatků ve svých systémech dohledu a kontroly, aby zajistila legalitu a správnost operací financovaných z rozpočtu EU. Analyzuje se v ní především, do jaké míry:






  a) | podávají sdělení vedoucích pracovníků obsažená ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních generálních ředitelů a rovněž v souhrnné zprávě Komise spolehlivý obraz situace (body 2.3–2.11); |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

2.1

Tato kapitola zkoumá, jaký pokrok učinila Komise v roce 2008 při řešení nedostatků ve svých systémech dohledu a kontroly, aby zajistila legalitu a správnost operací financovaných z rozpočtu EU. Analyzuje se v ní především, do jaké míry:

a)

podávají sdělení vedoucích pracovníků obsažená ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních generálních ředitelů a rovněž v souhrnné zprávě Komise spolehlivý obraz situace (body 2.3–2.11);

| b) | Komise pokročila, pokud jde o fungování a účelnost revidovaných standardů vnitřní kontroly a integrovaný rámec vnitřní kontroly, a nakolik byla schopna prokázat jejich pozitivní dopad na výdaje roku 2008 (body 2.23–2.25). |
| --- | --- |

b)

Komise pokročila, pokud jde o fungování a účelnost revidovaných standardů vnitřní kontroly a integrovaný rámec vnitřní kontroly, a nakolik byla schopna prokázat jejich pozitivní dopad na výdaje roku 2008 (body 2.23–2.25).

| 2.1 | Komise se domnívá, že zavedený systém vnitřní kontroly s omezeními popsanými ve výročních zprávách o činnosti za rok 2008 poskytuje přiměřenou jistotu, že zdroje přidělené na její činnosti byly použity k určenému účelu a v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Domnívá se rovněž, že zavedené kontrolní postupy poskytují potřebné záruky týkající se legality a správnosti uskutečněných operací, za něž Komise podle článku 274 Smlouvy o ES přebírá celkovou odpovědnost.

  Komise přijímá opatření k dalšímu zlepšení svého systému vnitřní kontroly na základě svých zkušeností a k řešení záležitostí, na něž upozornili auditoři. K opatřením přijatým v roce 2008 patří vstup revidovaných standardů vnitřní kontroly pro účinné řízení v platnost ode dne 1. ledna 2008, dokončení prováděcí fáze akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly a zlepšení jasnosti a soudržnosti výročních zpráv o činnosti. |
| --- | --- |

2.1

Komise přijímá opatření k dalšímu zlepšení svého systému vnitřní kontroly na základě svých zkušeností a k řešení záležitostí, na něž upozornili auditoři. K opatřením přijatým v roce 2008 patří vstup revidovaných standardů vnitřní kontroly pro účinné řízení v platnost ode dne 1. ledna 2008, dokončení prováděcí fáze akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly a zlepšení jasnosti a soudržnosti výročních zpráv o činnosti.

| 2.2 | Účetní dvůr také prověřil roční shrnutí (1)týkající se strukturálních opatření, Evropského rybářského fondu a zemědělství s cílem posoudit jejich přidanou hodnotu a nakolik ji útvary Komise využívají (body 2.18–2.22). |
| --- | --- |

2.2

Účetní dvůr také prověřil roční shrnutí (1)týkající se strukturálních opatření, Evropského rybářského fondu a zemědělství s cílem posoudit jejich přidanou hodnotu a nakolik ji útvary Komise využívají (body 2.18–2.22).

SDĚLENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů

| 2.3 | Všichni generální ředitelé uvedli, že získali přiměřenou jistotu, že jim přidělené zdroje byly použity pro stanovené účely a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily legalitu a správnost uskutečněných operací, nicméně ve dvanácti případech vyjádřili výhradu. |
| --- | --- |

2.3

Všichni generální ředitelé uvedli, že získali přiměřenou jistotu, že jim přidělené zdroje byly použity pro stanovené účely a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily legalitu a správnost uskutečněných operací, nicméně ve dvanácti případech vyjádřili výhradu.

| 2.4 | Z 41 hlavních generálních ředitelství nebo útvarů, které v roce 2008 vydaly prohlášení, jich 12 vyjádřilo jednu nebo více výhrad, přičemž většina se týká nedostatků v oblasti legality a správnosti uskutečněných operací. Celkový počet výhrad se snížil ze 17 (2007) na 15 (2008). Největší výhrady ve spojitosti se správností operací jsou uvedeny v levé části
  tabulky 2.1
  . |
| --- | --- |

2.4

Z 41 hlavních generálních ředitelství nebo útvarů, které v roce 2008 vydaly prohlášení, jich 12 vyjádřilo jednu nebo více výhrad, přičemž většina se týká nedostatků v oblasti legality a správnosti uskutečněných operací. Celkový počet výhrad se snížil ze 17 (2007) na 15 (2008). Největší výhrady ve spojitosti se správností operací jsou uvedeny v levé části
  tabulky 2.1
  .

| 2.4 | Komise podotýká, že 8 z celkem 15 výhrad bylo založeno na finančním riziku a zbývajících 7 výhrad vyplývá ze záležitostí, které mohou mít dopad na dobrou pověst útvaru nebo Komise a jejichž dopad byl významný spíše na základě jejich povahy než z finančního hlediska.

  V roce 2008 byly mimoto zrušeny 3 dlouhodobé výhrady (výhrada generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova týkající se zavedení IACS v Řecku, výhrada generálního ředitelství pro komunikaci týkající se neexistence systému následných kontrol a výhrada generálního ředitelství pro podniky a průmysl k financování evropských normalizačních orgánů).


  V ostatních oblastech politiky, například politice soudržnosti, byl rozsah výhrad omezený s přihlédnutím k nápravným opatřením, která již provedly členské státy. |
| --- | --- |

2.4

V roce 2008 byly mimoto zrušeny 3 dlouhodobé výhrady (výhrada generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova týkající se zavedení IACS v Řecku, výhrada generálního ředitelství pro komunikaci týkající se neexistence systému následných kontrol a výhrada generálního ředitelství pro podniky a průmysl k financování evropských normalizačních orgánů).

V ostatních oblastech politiky, například politice soudržnosti, byl rozsah výhrad omezený s přihlédnutím k nápravným opatřením, která již provedly členské státy.

| 2.5 | V případě skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova zrušil dlouholetou (šest let vyjadřovanou) výhradu týkající se nedostatečného provádění integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) v Řecku, neboť příslušné úřady zavedly nový systém evidence půdy; výhrada týkající se rozvoje venkova byla na základě ověření a přijetí kontrolních statistik certifikačních orgánů členských států definována podrobněji. Generální ředitel však neposkytuje žádnou jistotu ohledně účelnosti akčního plánu, který Řecko vypracovalo a provádělo, v rámci procesu předkládání žádostí o proplacení nákladů v roce 2007. Dle názoru Účetního dvora navíc činnosti, které Komise a certifikační orgány tohoto členského státu provedly v rámci přijímání kontrolních statistik, neposkytují požadovanou vysokou míru jistoty. |
| --- | --- |

2.5

V případě skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova zrušil dlouholetou (šest let vyjadřovanou) výhradu týkající se nedostatečného provádění integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) v Řecku, neboť příslušné úřady zavedly nový systém evidence půdy; výhrada týkající se rozvoje venkova byla na základě ověření a přijetí kontrolních statistik certifikačních orgánů členských států definována podrobněji. Generální ředitel však neposkytuje žádnou jistotu ohledně účelnosti akčního plánu, který Řecko vypracovalo a provádělo, v rámci procesu předkládání žádostí o proplacení nákladů v roce 2007. Dle názoru Účetního dvora navíc činnosti, které Komise a certifikační orgány tohoto členského státu provedly v rámci přijímání kontrolních statistik, neposkytují požadovanou vysokou míru jistoty.

| 2.5 | Výhrada týkající se nedostatečného zavedení IACS v Řecku byla založena na vysokém riziku poškození dobré pověsti orgánů Společenství vyplývajícím z trvalé povahy těchto nedostatků v Řecku, nikoli na finančním riziku pro EZZF, jež vždy bylo přiměřeně kryto finančními opravami, které byly Řecku uloženy prostřednictvím postupů schvalování souladu. Výjezdní audity, které se v Řecku uskutečnily do února 2009, prokázaly, že řecké orgány zřídily v souladu se svým akčním plánem z roku 2006 do dne 31. prosince 2008 nový funkční LPIS-GIS, který zahrnuje celé Řecko. V době podpisu výroční zprávy o činnosti za rok 2008 generálním ředitelem byly proto zavedeny všechny prvky IACS a riziko poškození dobré pověsti Komise plynoucí z trvalé povahy výše uvedených nedostatků bylo odstraněno. Zbývající finanční riziko je celkově odhadováno na nižší úrovni, než je významná míra chyb, a vztahují se na něj postupy schvalování souladu pro roky podávání žádostí 2006–2008. Výhradu bylo proto možno zrušit. |
| --- | --- |

2.5

Tabulka 2.1 —   Porovnání důkazních informací poskytnutých ve výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství Komise pro prohlášení o věrohodnosti Účetního dvora

| Oblast politiky | Hlavní výhrady generálních ředitelů


  (obsažené v prohlášeních) | 2007 | 2008 | Dopad hlavních výhrad na jistotu generálního ředitele dle názoru Účetního dvora
   (19) | Jiné závažné nedostatky zjištěné auditem Účetního dvora a/nebo Komisí


  (které nejsou obsaženy v prohlášeních) | 2007 | 2008 | Důkazní informace obsažené ve výroční zprávě o činnosti z hlediska závěrů auditu Účetního dvora
   (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2007 | 2008 |
| Zemědělství a přírodní zdroje | Nedostatečné zavádění IACS v Řecku | X | | B | B | Zatím nejsou k dispozici přiměřené údaje svědčící o tom, že akční plán, který Řecko vypracovalo a provádí, je zcela účelný. | | X | B | B+ |
| Výdaje v rámci rozvoje venkova | X | X
  (osa 2 „zlepšování životního prostředí a krajiny“) | | | |
| Způsobilost nákladů proplacených členských státům u výdajů v oblasti kontroly a zavádění společné rybářské politiky | | X |
| Systém řízení a kontroly pro program SAPARD v Bulharsku a Rumunsku | | X | Pokud jde o kontrolní, inspekční a sankční systémy týkající se rybolovných zdrojů: údaje o úlovcích jsou neúplné a nespolehlivé, inspekční systémy neposkytují jistotu. | X | |
| Soudržnost | ESF: systémy řízení a kontroly (2000/2006) | X
  Španělsko, Spojené království, Francie, Itálie, Slovensko, Portugalsko, Belgie, Lucembursko, Německo | X
  Španělsko, Spojené království, Francie, Itálie, Belgie, Lucembursko, Německo | B | B | Zatím nejsou k dispozici přiměřené údaje svědčící o tom, že všechna nápravná opatření v roce 2008 byla plně účelná (21). | | | B | B |
| ERDF: systémy řízení a kontroly (2000/2006) | X
  Česká republika, Finsko, Řecko, Německo, Irsko, Itálie, Lucembursko, Polsko, Slovensko, Španělsko | X
  Belgie Německo, Itálie, Španělsko |
| Interreg: systémy řízení a kontroly (2000/2006) | X
  Z celkového počtu 51 programů | X
  Z celkového počtu 21 programů |
| Fondy soudržnosti: systémy řízení a kontroly (2000/2006) | X
  Bulharsko, Česká republika, Slovensko, Maďarsko, Polsko | X
  Bulharsko |
| Výzkum, energie a doprava | Míra zbytkových chyb ve vztahu k přesnosti žádostí o proplacení nákladů | X
  šestý rámcový program (6.RP) | X
  šestý rámcový program (6.RP) | B | B | Zatím nejsou k dispozici přiměřené údaje o dopadu systémů týkajících se finančních oprav a zpětného získávání částek nebo o tom, kdy budou mít dopad na míru chyb během cyklu řízení 6. RP (21). | | X | B | B |
| Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření | Phare: možné nesrovnalosti v řízení finančních prostředků Phare v některých prováděcích agenturách v Bulharsku | X | X | A | A | Systémy dohledu a kontroly týkající se legality a správnosti uskutečněných operací na úrovni prováděcích organizací je potřeba dále zlepšit, aby byly plně funkční. | X | X | B | B |
| Vzdělávání a občanství | bsence systému strukturovaných kontrol ex post a kontrol na místě v GŘ a rovněž kontrol prováděných v zastoupeních, a to po většinu roku – 10 z 12 měsíců | X | | B | B | Kontroly ex post plně neodrážejí skutečnou míru chyb v auditovaných smlouvách. | X | X | B | B |
| Vysoký počet chyb v operacích souvisejících s granty a smlouvami | | X | | | |
| Nedostatky v systému řízení a kontroly Evropského fondu pro uprchlíky v Itálii v programovém období 2000–2004 a 2005–2007 | X | |
| Omezená jistota o legalitě a správnosti uskutečněných operací provedených 14 členskými státy v rámci Evropského fondu pro uprchlíky II (2005–2007) | X | |
| Hospodářské a finanční věci | Možnost, že nové kontroly omezující riziko zavedené na základě výsledků zprávy o kontrolách ex post nejsou plně účelné | X | X | B | B | | | | A | A |
| Míra zbytkových chyb týkající se přesnosti žádostí o úhradu nákladů v šestém rámcovém programu (6.RP) | X | X |
| Neuspokojivé fungování financování evropské standardizace | X | |
| Správní výdaje | — | — | — | A | A | | | | A | A |
| Zdroj: Evropský účetní dvůr. |

Oblast politiky

Hlavní výhrady generálních ředitelů

(obsažené v prohlášeních)

2007

2008

Dopad hlavních výhrad na jistotu generálního ředitele dle názoru Účetního dvora
   (19)

Jiné závažné nedostatky zjištěné auditem Účetního dvora a/nebo Komisí

(které nejsou obsaženy v prohlášeních)

2007

2008

Důkazní informace obsažené ve výroční zprávě o činnosti z hlediska závěrů auditu Účetního dvora
   (20)

2007

2008

2007

2008

Zemědělství a přírodní zdroje

Nedostatečné zavádění IACS v Řecku

X

B

B

Zatím nejsou k dispozici přiměřené údaje svědčící o tom, že akční plán, který Řecko vypracovalo a provádí, je zcela účelný.

X

B

B+

Výdaje v rámci rozvoje venkova

X

X

(osa 2 „zlepšování životního prostředí a krajiny“)

Způsobilost nákladů proplacených členských státům u výdajů v oblasti kontroly a zavádění společné rybářské politiky

X

Systém řízení a kontroly pro program SAPARD v Bulharsku a Rumunsku

X

Pokud jde o kontrolní, inspekční a sankční systémy týkající se rybolovných zdrojů: údaje o úlovcích jsou neúplné a nespolehlivé, inspekční systémy neposkytují jistotu.

X

Soudržnost

ESF: systémy řízení a kontroly (2000/2006)

X

Španělsko, Spojené království, Francie, Itálie, Slovensko, Portugalsko, Belgie, Lucembursko, Německo

X

Španělsko, Spojené království, Francie, Itálie, Belgie, Lucembursko, Německo

B

B

Zatím nejsou k dispozici přiměřené údaje svědčící o tom, že všechna nápravná opatření v roce 2008 byla plně účelná (21).

B

B

ERDF: systémy řízení a kontroly (2000/2006)

X

Česká republika, Finsko, Řecko, Německo, Irsko, Itálie, Lucembursko, Polsko, Slovensko, Španělsko

X

Belgie Německo, Itálie, Španělsko

Interreg: systémy řízení a kontroly (2000/2006)

X

Z celkového počtu 51 programů

X

Z celkového počtu 21 programů

Fondy soudržnosti: systémy řízení a kontroly (2000/2006)

X

Bulharsko, Česká republika, Slovensko, Maďarsko, Polsko

X

Bulharsko

Výzkum, energie a doprava

Míra zbytkových chyb ve vztahu k přesnosti žádostí o proplacení nákladů

X

šestý rámcový program (6.RP)

X

šestý rámcový program (6.RP)

B

B

Zatím nejsou k dispozici přiměřené údaje o dopadu systémů týkajících se finančních oprav a zpětného získávání částek nebo o tom, kdy budou mít dopad na míru chyb během cyklu řízení 6. RP (21).

X

B

B

Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření

Phare: možné nesrovnalosti v řízení finančních prostředků Phare v některých prováděcích agenturách v Bulharsku

X

X

A

A

Systémy dohledu a kontroly týkající se legality a správnosti uskutečněných operací na úrovni prováděcích organizací je potřeba dále zlepšit, aby byly plně funkční.

X

X

B

B

Vzdělávání a občanství

bsence systému strukturovaných kontrol ex post a kontrol na místě v GŘ a rovněž kontrol prováděných v zastoupeních, a to po většinu roku – 10 z 12 měsíců

X

B

B

Kontroly ex post plně neodrážejí skutečnou míru chyb v auditovaných smlouvách.

X

X

B

B

Vysoký počet chyb v operacích souvisejících s granty a smlouvami

X

Nedostatky v systému řízení a kontroly Evropského fondu pro uprchlíky v Itálii v programovém období 2000–2004 a 2005–2007

X

Omezená jistota o legalitě a správnosti uskutečněných operací provedených 14 členskými státy v rámci Evropského fondu pro uprchlíky II (2005–2007)

X

Hospodářské a finanční věci

Možnost, že nové kontroly omezující riziko zavedené na základě výsledků zprávy o kontrolách ex post nejsou plně účelné

X

X

B

B

A

A

Míra zbytkových chyb týkající se přesnosti žádostí o úhradu nákladů v šestém rámcovém programu (6.RP)

X

X

Neuspokojivé fungování financování evropské standardizace

X

Správní výdaje

—

—

—

A

A

A

A

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

| 2.6 | Pokud jde o skupinu politik „soudržnost“, generální ředitelství pro regionální politiku (GŘ REGIO) a generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti (GŘ EMPL) ponechala v platnosti výhrady k nedostatkům v systémech řízení a kontroly za období 2000–2006, přestože se výrazně snížil celkový počet dotčených členských států a operačních programů i vyčíslená výše finančního dopadu. V roce 2008 se výhrady týkaly 99 operačních programů oproti 185 v roce 2007. Generální ředitelství vyčíslila dopad těchto výhrad na 201 milionů EUR (2007: 726 milionů EUR) (2). |
| --- | --- |

2.6

Pokud jde o skupinu politik „soudržnost“, generální ředitelství pro regionální politiku (GŘ REGIO) a generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti (GŘ EMPL) ponechala v platnosti výhrady k nedostatkům v systémech řízení a kontroly za období 2000–2006, přestože se výrazně snížil celkový počet dotčených členských států a operačních programů i vyčíslená výše finančního dopadu. V roce 2008 se výhrady týkaly 99 operačních programů oproti 185 v roce 2007. Generální ředitelství vyčíslila dopad těchto výhrad na 201 milionů EUR (2007: 726 milionů EUR) (2).

| 2.6 | Komise uvádí, že výhrady uvedené ve výročních zprávách o činnosti generálního ředitelství pro regionální politiku a generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti byly založeny na podrobné analýze všech operačních programů. Finanční dopad byl vypočítán pomocí výše paušálních oprav, které by byly použitelné s ohledem na zjištěné nedostatky systémů, a jejich uplatněním na platby za části těchto programů, které vykazují nedostatky.

  Snížení finančního dopadu výhrad je jednoznačně objasněno v příslušných výročních zprávách o činnosti a potvrzuje, že Komise převzala odpovědnosti v souladu se svým závazkem posílit svou kontrolní úlohu. Vyčíslený dopad v roce 2008 vyplývá ze značného úsilí Komise u všech programů, rovněž včetně opatření přijatých v návaznosti na veškeré výhrady uvedené ve výročních zprávách o činnosti za rok 2007, uzavření 14 vnitrostátních akčních plánů k odstranění nedostatků a uložení oprav ve výši více než 1,5 miliardy EUR, což v mnoha případech vedlo k zrušení výhrad.


  Viz rovněž odpověď k bodu 2.17. |
| --- | --- |

2.6

Snížení finančního dopadu výhrad je jednoznačně objasněno v příslušných výročních zprávách o činnosti a potvrzuje, že Komise převzala odpovědnosti v souladu se svým závazkem posílit svou kontrolní úlohu. Vyčíslený dopad v roce 2008 vyplývá ze značného úsilí Komise u všech programů, rovněž včetně opatření přijatých v návaznosti na veškeré výhrady uvedené ve výročních zprávách o činnosti za rok 2007, uzavření 14 vnitrostátních akčních plánů k odstranění nedostatků a uložení oprav ve výši více než 1,5 miliardy EUR, což v mnoha případech vedlo k zrušení výhrad.

Viz rovněž odpověď k bodu 2.17.

| 2.7 | Výhrady generálních ředitelství v souvislosti se skupinami politik „výzkum, energie a doprava“ a „hospodářské a finanční věci“ odpovídají zjištěním Účetního dvora, že míra zbytkových chyb (po zápočtech a opravách) v žádostech o proplacení nákladů v rámci šestého rámcového programu (6. RP) stále překračuje práh významnosti. |
| --- | --- |

2.7

Výhrady generálních ředitelství v souvislosti se skupinami politik „výzkum, energie a doprava“ a „hospodářské a finanční věci“ odpovídají zjištěním Účetního dvora, že míra zbytkových chyb (po zápočtech a opravách) v žádostech o proplacení nákladů v rámci šestého rámcového programu (6. RP) stále překračuje práh významnosti.

| 2.7 | Komise provádí kontrolní strategii zaměřenou na legalitu a řádnost plateb ve víceletém časovém horizontu. Pokud jde o 6.RP, cílem strategie je snížit do konce čtvrtého roku jeho provádění (2010) zbytkovou míru chyb. Tento cíl je každoročně znovu posouzen s ohledem na povahu, četnost a výši zjištěných chyb a rovněž na aspekty týkající se nákladů a přínosů.

  Viz rovněž odpověď k bodu 7.17. |
| --- | --- |

2.7

Viz rovněž odpověď k bodu 7.17.

| 2.8 | Pokud jde o skupinu politik „vzdělávání a občanství“, generální ředitel pro komunikaci uvedl dosažené výsledky ve zlepšování systémů kontroly, ale upozornil, že 9,4 % kontrolovaných operací obsahovalo chyby, byť s malým dopadem. |
| --- | --- |

2.8

Pokud jde o skupinu politik „vzdělávání a občanství“, generální ředitel pro komunikaci uvedl dosažené výsledky ve zlepšování systémů kontroly, ale upozornil, že 9,4 % kontrolovaných operací obsahovalo chyby, byť s malým dopadem.

| 2.8 | V GŘ pro komunikaci byl proveden akční plán ke zlepšení operací a v současnosti probíhají zejména činnosti v oblasti odborné přípravy. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Z analýzy Účetního dvora v pravé části
  Table 2.1
  je zřejmé, že výroční zprávy o činnosti se shodují se závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti (DAS) pouze v případě správních výdajů a hospodářských a finančních věcí. Jinými slovy, při auditech Účetního dvora ani Komise nebyly v těchto oblastech politiky odhaleny žádné výrazné nedostatky, které by nebyly uvedeny v prohlášeních generálních ředitelů. V oblasti politiky „zemědělství a přírodní zdroje“ se výroční zpráva o činnosti generálního ředitele pro zemědělství a rozvoj venkova blíží závěrům příslušného zvláštního posouzení v rámci DAS více než v předchozích letech. |
| --- | --- |

2.9

Z analýzy Účetního dvora v pravé části
  Table 2.1
  je zřejmé, že výroční zprávy o činnosti se shodují se závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti (DAS) pouze v případě správních výdajů a hospodářských a finančních věcí. Jinými slovy, při auditech Účetního dvora ani Komise nebyly v těchto oblastech politiky odhaleny žádné výrazné nedostatky, které by nebyly uvedeny v prohlášeních generálních ředitelů. V oblasti politiky „zemědělství a přírodní zdroje“ se výroční zpráva o činnosti generálního ředitele pro zemědělství a rozvoj venkova blíží závěrům příslušného zvláštního posouzení v rámci DAS více než v předchozích letech.

| 2.9 | Komise vítá zaznamenané zlepšení a znovu opakuje svůj závazek dosáhnout v této oblasti dalšího pokroku. Komise v současnosti posuzuje činitele, které mají dopad na kvalitu výročních zpráv o činnosti, a podpoří opatření k dalšímu zlepšení jejich kvality. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | V případě skupiny politik „soudržnost“ Účetní dvůr konstatuje, že stejně jako v roce 2007 rozsah ani hloubka výhrad plně neodrážejí závažnost problémů spojených s nesprávností v této oblasti rozpočtu (viz bod 6.35). |
| --- | --- |

2.10

V případě skupiny politik „soudržnost“ Účetní dvůr konstatuje, že stejně jako v roce 2007 rozsah ani hloubka výhrad plně neodrážejí závažnost problémů spojených s nesprávností v této oblasti rozpočtu (viz bod 6.35).

| 2.10 | Komise se domnívá, že výhrady, které uvedli generální ředitelé ve výročních zprávách o činnosti za rok 2008, jsou v souladu se stanovenými kritérii významnosti a použitou metodikou. Ze zjištění Účetního dvora vyplývá, že se míra chyb soustředí na programy, s ohledem na něž Komise již v roce 2008 přijala opatření (viz odpověď k bodu 6.17.) U programů hodnocených ve výročních zprávách o činnosti jako účelné nebo částečně účelné má Komise k dispozici důkazní informace, že riziko je nižší. Akční plán Komise z roku 2008 mimoto zahrnoval opatření k zavedení postupu pro uzavírání s cílem zajistit, aby byly z konečných plateb provedených Komisí vyřazeny zbývající chyby.

  Komise zajistí, aby ve všech případech zjištěných Účetním dvorem byla přijata vhodná následná opatření a nápravná opatření, stejně jak tomu bylo v předchozích letech. |
| --- | --- |

2.10

Komise zajistí, aby ve všech případech zjištěných Účetním dvorem byla přijata vhodná následná opatření a nápravná opatření, stejně jak tomu bylo v předchozích letech.

| 2.11 | Účetní dvůr zjistil, že ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ se vyskytuje významná míra chyb (viz bod 8.39) a že systémy dohledu a kontroly jsou při zajišťování legality a správnosti plateb účelné pouze částečně (viz bod 8.44). Prohlášení generálních ředitelů tyto skutečnosti náležitě nereflektují. Tuto připomínku Účetní dvůr vyjadřuje již čtvrtým rokem (3). |
| --- | --- |

2.11

Účetní dvůr zjistil, že ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ se vyskytuje významná míra chyb (viz bod 8.39) a že systémy dohledu a kontroly jsou při zajišťování legality a správnosti plateb účelné pouze částečně (viz bod 8.44). Prohlášení generálních ředitelů tyto skutečnosti náležitě nereflektují. Tuto připomínku Účetní dvůr vyjadřuje již čtvrtým rokem (3).

| 2.11 | Chyby, které Účetní dvůr zjistil v oblasti vnější pomoci, rozvoje a rozšíření, se většinou týkají výdajů ve formě zálohových plateb vyplacených organizacemi, které realizují projekty, ze zálohových plateb uskutečněných Komisí. Povinné finanční audity plánované v rámci kontrolního systému Komise před uskutečněním konečných plateb by měly Komisi umožnit tyto chyby odhalit a opravit před uskutečněním konečných plateb. Viz rovněž odpovědi k bodům 8.18 a 8.34.

  Jako součást svého úsilí o zlepšení celkového systému vnitřní kontroly a v souvislosti s prací Komise na přijatelném riziku chyb zahájí úřad EuropeAid v roce 2010 přezkum své kontrolní strategie. |
| --- | --- |

2.11

Jako součást svého úsilí o zlepšení celkového systému vnitřní kontroly a v souvislosti s prací Komise na přijatelném riziku chyb zahájí úřad EuropeAid v roce 2010 přezkum své kontrolní strategie.

Souhrnná zpráva Komise

| 2.12 | Schválením souhrnné zprávy Komise přebírá svou politickou odpovědnost za provozní plnění rozpočtu EU, které provádí prostřednictvím svých generálních ředitelství (4). Souhrnná zpráva předkládá zpětné posouzení finančního řízení během celého mandátu odcházející Komise. |
| --- | --- |

2.12

Schválením souhrnné zprávy Komise přebírá svou politickou odpovědnost za provozní plnění rozpočtu EU, které provádí prostřednictvím svých generálních ředitelství (4). Souhrnná zpráva předkládá zpětné posouzení finančního řízení během celého mandátu odcházející Komise.

| 2.13 | Komise se domnívá, že v roce 2008 stávající kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky, pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací, za které je Komise celkově odpovědná v souladu s článkem 274 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

2.13

Komise se domnívá, že v roce 2008 stávající kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky, pokud jde o legalitu a správnost uskutečněných operací, za které je Komise celkově odpovědná v souladu s článkem 274 Smlouvy o ES.

| 2.14 | Komise zároveň odkazuje na výsledky ročního vzájemného hodnocení (peer review), které proběhlo počátkem roku 2009 a při němž se ukázalo, že stále existuje prostor pro zvýšení kvality výročních zpráv o činnosti jako jednoho z nejdůležitějších nástrojů řízení. Příslušná zlepšení se dle očekávání Komise projeví ve výročních zprávách o činnosti počínaje zprávou za rok 2009. |
| --- | --- |

2.14

Komise zároveň odkazuje na výsledky ročního vzájemného hodnocení (peer review), které proběhlo počátkem roku 2009 a při němž se ukázalo, že stále existuje prostor pro zvýšení kvality výročních zpráv o činnosti jako jednoho z nejdůležitějších nástrojů řízení. Příslušná zlepšení se dle očekávání Komise projeví ve výročních zprávách o činnosti počínaje zprávou za rok 2009.

| 2.14 | Komise provede posouzení činitelů, které mají dopad na kvalitu výročních zpráv o činnosti, a podpoří opatření k dalšímu zlepšení jejich kvality v době vyhotovování zpráv o činnosti za rok 2009. V současnosti jsou zjednodušovány obecné pokyny k přípravě výročních zpráv o činnosti a je zajištěna jejich větší uživatelská přívětivost. Bude vynaloženo zvláštní úsilí o navržení specializovaného vzdělávacího kurzu k tomuto tématu koncem roku 2009, který bude určen zaměstnancům podílejícím se na vypracovávání výročních zpráv o činnosti. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Souhrnná zpráva Komise poskytuje jisté vysvětlení k tomu, jak Komise přistupuje k vyjadřování výhrad. Komise uvádí, že výhrady se systematicky vyjadřují při zjištění závažných nedostatků s výjimkou případů, kdy existují spolehlivé důkazní informace, že byl zaveden akční plán a že tento plán dobře funguje. Účetní dvůr se však domnívá, že by se Komise měla více soustředit na získávání přesvědčivějších údajů o tom, že nápravná opatření stanovená v rámci akčních plánů jsou nebo pravděpodobně budou účelná, a že v několika případech by měl být rozsah výhrad větší (viz příklady v bodech 2.5, 2.10 a 2.11 a v
  tabulce 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15

Souhrnná zpráva Komise poskytuje jisté vysvětlení k tomu, jak Komise přistupuje k vyjadřování výhrad. Komise uvádí, že výhrady se systematicky vyjadřují při zjištění závažných nedostatků s výjimkou případů, kdy existují spolehlivé důkazní informace, že byl zaveden akční plán a že tento plán dobře funguje. Účetní dvůr se však domnívá, že by se Komise měla více soustředit na získávání přesvědčivějších údajů o tom, že nápravná opatření stanovená v rámci akčních plánů jsou nebo pravděpodobně budou účelná, a že v několika případech by měl být rozsah výhrad větší (viz příklady v bodech 2.5, 2.10 a 2.11 a v
  tabulce 2.1
  ).

| 2.15 | Přístup Komise je založen na tom, že by výhrada neměla být uvedena, existují-li účinné kontroly ke snížení rizika nebo jsou-li k dispozici důkazní informace, které prokazují, že jsou účinně prováděny akční plány k odstranění nedostatků.

  Pokud generální ředitelé uvedou výhradu, musí vypracovat akční plán, který se zabývá zjištěnými nedostatky. Přijatá opatření jsou poté uvedena a posouzena v následné výroční zprávě o činnosti. Pokud existují dostatečné důkazy, že opatření mají znatelný dopad na nedostatky, je možno výhradu zrušit. Rozhodnutí o uvedení nebo zrušení výhrad jsou jedním z hlavních bodů projednávaných v rámci „vzájemného hodnocení“, ačkoliv konečné rozhodnutí přijímá odpovědná pověřená schvalující osoba.


  Pokud jde o IACS v Řecku, viz odpověď k bodu 2.5.


  Pokud jde o oblast politiky soudržnosti, viz odpověď k bodu 2.6.


  Komise odkazuje rovněž na své odpovědi k bodům 2.10 a 2.11. |
| --- | --- |

2.15

Pokud generální ředitelé uvedou výhradu, musí vypracovat akční plán, který se zabývá zjištěnými nedostatky. Přijatá opatření jsou poté uvedena a posouzena v následné výroční zprávě o činnosti. Pokud existují dostatečné důkazy, že opatření mají znatelný dopad na nedostatky, je možno výhradu zrušit. Rozhodnutí o uvedení nebo zrušení výhrad jsou jedním z hlavních bodů projednávaných v rámci „vzájemného hodnocení“, ačkoliv konečné rozhodnutí přijímá odpovědná pověřená schvalující osoba.

Pokud jde o IACS v Řecku, viz odpověď k bodu 2.5.

Pokud jde o oblast politiky soudržnosti, viz odpověď k bodu 2.6.

Komise odkazuje rovněž na své odpovědi k bodům 2.10 a 2.11.

| 2.16 | Účetní dvůr konstatuje, že Komise uznává potřebu přijmout další opatření pro řešení problémů zjištěných v ostatních oblastech. Tato opatření by se měla mimo jiné zaměřit na: |
| --- | --- |

2.16

Účetní dvůr konstatuje, že Komise uznává potřebu přijmout další opatření pro řešení problémů zjištěných v ostatních oblastech. Tato opatření by se měla mimo jiné zaměřit na:

2.16

| a) | hodnocení účelnosti vnitřních kontrol; |
| --- | --- |

a)

hodnocení účelnosti vnitřních kontrol;

| b) | soustředění zdrojů na zlepšení stávající kontrolní struktury pro řízení výdajů ve finančním rámci 2007–2013 a na odstranění nedostatků předchozího finančního rámce; |
| --- | --- |

b)

soustředění zdrojů na zlepšení stávající kontrolní struktury pro řízení výdajů ve finančním rámci 2007–2013 a na odstranění nedostatků předchozího finančního rámce;

| b) | Prostřednictvím akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci strukturálních opatření Komise zaměřila svou činnost na preventivní opatření v období 2007–2013, jakož i na přípravu na uzavření programů z období 2000–2006. |
| --- | --- |

b)

| c) | předkládání úplných a spolehlivých zpráv o nápravě chyb na úrovni členských států. |
| --- | --- |

c)

předkládání úplných a spolehlivých zpráv o nápravě chyb na úrovni členských států.

| c) | Informace o finančních opravách, které provedly členské státy, jsou zahrnuty v konečné účetní závěrce. |
| --- | --- |

c)

Komise se domnívá, že v důsledku jejích opatření došlo k pokroku při získávání spolehlivých důkazů o účelném fungování víceletých opravných mechanismů. Komise pokračuje ve svém úsilí o zlepšení úplnosti a kvality údajů poskytovaných členskými státy.

Systém pro předkládání zpráv o finančních opravách Komisi ze strany členských států byl pro období 2007–2013 značně objasněn a posílen, a to určením odpovědného orgánu a poskytnutím tabulky pro předkládání výročních zpráv (článek 61 nařízení (ES) č. 1083/2006 a článek 20 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006).

Komise odkazuje rovněž na svou odpověď k bodu 6.30.

| 2.17 | K politice soudržnosti Komise ve zprávě uvádí, že přijala více formálních rozhodnutí o pozastavení průběžných plateb (10 v roce 2008 oproti jednomu v roce 2007) a podstatně zvýšila objem finančních oprav (1 587 milionů v roce 2008 oproti 396 milionům v roce 2007). Nicméně v souvislosti se svým akčním plánem na posílení své dozorčí úlohy v rámci sdíleného řízení v oblasti soudržnosti Komise uznává, že na měření „dopadu opatření, jenž se projeví snížením chybovosti, bude potřeba více času“. |
| --- | --- |

2.17

K politice soudržnosti Komise ve zprávě uvádí, že přijala více formálních rozhodnutí o pozastavení průběžných plateb (10 v roce 2008 oproti jednomu v roce 2007) a podstatně zvýšila objem finančních oprav (1 587 milionů v roce 2008 oproti 396 milionům v roce 2007). Nicméně v souvislosti se svým akčním plánem na posílení své dozorčí úlohy v rámci sdíleného řízení v oblasti soudržnosti Komise uznává, že na měření „dopadu opatření, jenž se projeví snížením chybovosti, bude potřeba více času“.

| 2.17 | Komise ve své zprávě o provádění akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci strukturálních opatření (KOM(2009) 42) prokazuje, že v roce 2008 bylo dosaženo účinných výsledků ve všech 10 oblastech činnosti. To zahrnovalo rychlejší zahájení postupů pro uložení finančních oprav a výši finančních oprav, které bylo dosaženo v roce 2008. Komise souhlasí s tím, že dopad akčního plánu s ohledem na období 2000–2006 nelze dosud plně posoudit, a zavázala se podat zprávu o prvních dopadech akčního plánu v únoru 2010.

  Komise zavedla víceletý kontrolní systém založený na prevenci chyb či jejich odhalení a opravě. Podle nejlepšího odhadu činily finanční opravy a zpětně získané částky, o nichž bylo rozhodnuto v roce 2008, ve všech oblastech politiky celkem 2,967 miliardy EUR, což prokazuje zvláštní úsilí s ohledem na aspekty jejího kontrolního systému, které souvisí s odhalením a opravami (viz oddíl 6 „zpětné získaní neoprávněně vyplacených částek“ v poznámkách k roční účetní závěrce za rok 2008). |
| --- | --- |

2.17

Komise zavedla víceletý kontrolní systém založený na prevenci chyb či jejich odhalení a opravě. Podle nejlepšího odhadu činily finanční opravy a zpětně získané částky, o nichž bylo rozhodnuto v roce 2008, ve všech oblastech politiky celkem 2,967 miliardy EUR, což prokazuje zvláštní úsilí s ohledem na aspekty jejího kontrolního systému, které souvisí s odhalením a opravami (viz oddíl 6 „zpětné získaní neoprávněně vyplacených částek“ v poznámkách k roční účetní závěrce za rok 2008).

Jistota získaná z ročních shrnutí

| 2.18 | Ve své výroční zprávě za rok 2007 Účetní dvůr uvedl, že roční shrnutí za první rok, kdy se vypracovávala, neposkytují spolehlivé posouzení fungování a účelnosti systémů dohledu a kontroly, a doporučil Komisi učinit opatření na zlepšení předkládaných informací (5). |
| --- | --- |

2.18

Ve své výroční zprávě za rok 2007 Účetní dvůr uvedl, že roční shrnutí za první rok, kdy se vypracovávala, neposkytují spolehlivé posouzení fungování a účelnosti systémů dohledu a kontroly, a doporučil Komisi učinit opatření na zlepšení předkládaných informací (5).

| 2.18 | Pokud jde o oblast soudržnosti, stávající právní základ Komise (čl. 53b odst. 3 finančního nařízení) nestanoví prohlášení o věrohodnosti, ani celkové prohlášení jednotlivých členských států. Komise nicméně vyhověla doporučením Evropského parlamentu a Účetního dvora a vyzvala členské státy, aby analyzovaly fungování systémů, zjistily problémy a stanovily jejich řešení, popsaly osvědčené postupy a poskytly prohlášení o úrovni jistoty, kterou odvozují ze systémů.

  V oblasti zemědělství musí všechny členské státy s pouze jednou platební agenturou předložit prohlášení o věrohodnosti vydané ředitelem platební agentury a osvědčení certifikačního orgánu, které představuje roční shrnutí uvedené ve finančním nařízení a interinstitucionální dohodě. Roční shrnutí, nazývaná rovněž souhrnnými zprávami, jsou mimoto vypracovávána členskými státy s více než jednou platební agenturou. |
| --- | --- |

2.18

V oblasti zemědělství musí všechny členské státy s pouze jednou platební agenturou předložit prohlášení o věrohodnosti vydané ředitelem platební agentury a osvědčení certifikačního orgánu, které představuje roční shrnutí uvedené ve finančním nařízení a interinstitucionální dohodě. Roční shrnutí, nazývaná rovněž souhrnnými zprávami, jsou mimoto vypracovávána členskými státy s více než jednou platební agenturou.

| 2.19 | Účetní dvůr analyzoval roční shrnutí za rok 2008, aby určil, zda byly dodrženy požadavky finančního nařízení a zda členské státy předložily doplňující informace. |
| --- | --- |

2.19

Účetní dvůr analyzoval roční shrnutí za rok 2008, aby určil, zda byly dodrženy požadavky finančního nařízení a zda členské státy předložily doplňující informace.

| 2.20 | Ne všechny členské státy dodržely požadavky finančního nařízení a stejně tak se ne všechny řídily pokyny Komise (6). Kvalita analýz zahrnutých do ročních shrnutí je však ve srovnání s předcházejícím rokem ve všech případech vyšší. |
| --- | --- |

2.20

Ne všechny členské státy dodržely požadavky finančního nařízení a stejně tak se ne všechny řídily pokyny Komise (6). Kvalita analýz zahrnutých do ročních shrnutí je však ve srovnání s předcházejícím rokem ve všech případech vyšší.

| 2.20 | Generální ředitelství pro regionální politiku a generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2008 uvedla, že většina členských států splnila nebo většinou splnila minimální požadavky. Komise přijala náležitá opatření k dalšímu sledování všech případů nedodržení právních požadavků. Informace poskytnuté v ročních shrnutích byly použity jako dodatečný zdroj jistoty pro výroční zprávy o činnosti za rok 2008 obou generálních ředitelství.

  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2008 uvedlo, že členské státy splnily své právní povinnosti a obecně dodržovaly pokyny vypracované útvary Komise. V porovnání s minulým rokem se zlepšila kvalita analýzy obsažené ve všech ročních shrnutích, v některých případech by však bylo možno dále zlepšit hodnocení některých základních prvků. Komise proto na tuto záležitost upozornila členské státy a následně revidovala jedny pokyny. |
| --- | --- |

2.20

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2008 uvedlo, že členské státy splnily své právní povinnosti a obecně dodržovaly pokyny vypracované útvary Komise. V porovnání s minulým rokem se zlepšila kvalita analýzy obsažené ve všech ročních shrnutích, v některých případech by však bylo možno dále zlepšit hodnocení některých základních prvků. Komise proto na tuto záležitost upozornila členské státy a následně revidovala jedny pokyny.

Přidaná hodnota

| 2.21 | Roční shrnutí jsou jedním z prvků vnitřní kontroly a Účetní dvůr Komisi vyzval, aby k procesu vnitřní kontroly přidávala hodnotu tím, že identifikuje společné problémy, možná řešení či osvědčené postupy a získané informace pak využije v rámci své dozorčí úlohy (7). Stejně tak i Komise vybízí členské státy k obdobnému postupu. |
| --- | --- |

2.21

Roční shrnutí jsou jedním z prvků vnitřní kontroly a Účetní dvůr Komisi vyzval, aby k procesu vnitřní kontroly přidávala hodnotu tím, že identifikuje společné problémy, možná řešení či osvědčené postupy a získané informace pak využije v rámci své dozorčí úlohy (7). Stejně tak i Komise vybízí členské státy k obdobnému postupu.

| 2.21 | Komise členské státy informovala o dodržování osvědčených postupů ve svých dopisech hodnotících roční shrnutí. Komise bude členské státy nadále vybízet, aby poskytovaly informace, které zajišťují přidanou hodnotu ročních shrnutí, a to opětovnou aktualizací svých pokynů.

  Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 2.18. |
| --- | --- |

2.21

Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 2.18.

| 2.22 | Z analýzy Účetního dvora vyplynulo, že v roce 2008 předložilo několik členských států (8)určité údaje nebo analýzy přidávající hodnotu ročním shrnutím, neboť se v nich pokusily určit a komentovat systémové nedostatky a průřezové otázky. Pokud jde o oblast soudržnosti, generální ředitelé použili údaje z ročních shrnutí jako východisko pro svá vlastní posouzení vnitrostátních systémů. |
| --- | --- |

2.22

Z analýzy Účetního dvora vyplynulo, že v roce 2008 předložilo několik členských států (8)určité údaje nebo analýzy přidávající hodnotu ročním shrnutím, neboť se v nich pokusily určit a komentovat systémové nedostatky a průřezové otázky. Pokud jde o oblast soudržnosti, generální ředitelé použili údaje z ročních shrnutí jako východisko pro svá vlastní posouzení vnitrostátních systémů.

| 2.22 | Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 2.20.

  V oblasti soudržnosti zahrnulo sedm členských států do ročních shrnutí prohlášení o věrohodnosti, jak je navrhováno v pokynech Komise. Komise bude analyzovat dosud poskytnutá prohlášení s cílem stanovit hlavní prvky, které mohou zajistit přidanou hodnotu ročních shrnutí. Výsledky této analýzy budou vzaty v úvahu při aktualizaci pokynů.


  V oblasti zemědělství a rozvoje venkova je jistota ohledně účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací poskytnuta prostřednictvím prohlášení o věrohodnosti vydaného ředitelem platební agentury. Toto prohlášení podléhá auditu certifikačního orgánu a je předmětem jeho výroku, čímž se jistota zvyšuje. Souhrnná zpráva (vyhotovená členskými státy s více než jednou platební agenturou) zajišťuje přidanou hodnotu tím, že tuto jistotu shrnuje na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

2.22

V oblasti soudržnosti zahrnulo sedm členských států do ročních shrnutí prohlášení o věrohodnosti, jak je navrhováno v pokynech Komise. Komise bude analyzovat dosud poskytnutá prohlášení s cílem stanovit hlavní prvky, které mohou zajistit přidanou hodnotu ročních shrnutí. Výsledky této analýzy budou vzaty v úvahu při aktualizaci pokynů.

V oblasti zemědělství a rozvoje venkova je jistota ohledně účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací poskytnuta prostřednictvím prohlášení o věrohodnosti vydaného ředitelem platební agentury. Toto prohlášení podléhá auditu certifikačního orgánu a je předmětem jeho výroku, čímž se jistota zvyšuje. Souhrnná zpráva (vyhotovená členskými státy s více než jednou platební agenturou) zajišťuje přidanou hodnotu tím, že tuto jistotu shrnuje na vnitrostátní úrovni.

STANDARDY VNITŘNÍ KONTROLY KOMISE

Úvod

| 2.23 | V říjnu 2007 Komise přijala sdělení týkající se revize standardů vnitřní kontroly a souvisejícího rámce (9). Stanovila 16 revidovaných standardů vnitřní kontroly pro účelné řízení, které k 1. lednu 2008 nahradily původních 24 standardů. |
| --- | --- |

2.23

V říjnu 2007 Komise přijala sdělení týkající se revize standardů vnitřní kontroly a souvisejícího rámce (9). Stanovila 16 revidovaných standardů vnitřní kontroly pro účelné řízení, které k 1. lednu 2008 nahradily původních 24 standardů.

| 2.24 | Účetní dvůr v 16 generálních ředitelstvích prověřil standardy vnitřní kontroly týkající se zajišťování správnosti operací a konstatoval vysokou míru plnění těchto standardů, srovnatelnou s předchozími lety (10). |
| --- | --- |

2.24

Účetní dvůr v 16 generálních ředitelstvích prověřil standardy vnitřní kontroly týkající se zajišťování správnosti operací a konstatoval vysokou míru plnění těchto standardů, srovnatelnou s předchozími lety (10).

| 2.24 | Komise vítá, že Účetní dvůr uznal skutečnost, že všechny její útvary téměř zcela plnily standardy vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

2.24

Účelnost

| 2.25 | Revizi standardů vnitřní kontroly doprovázel požadavek, aby generální ředitelé prokázali účelné plnění určitých standardů (11), které byly označeny za prioritní. V roce 2008 si k tomu většina generálních ředitelů zvolila standardy č. 7 až 11, vztahující se především k oblasti „operace a kontrolní činnosti“ (12). Naopak standardy vztahující se k „postupům plánování a řízení rizik“ (standard č. 5 a 6) si nehledě na jejich důležitost zvolilo jen málo generálních ředitelství (13). V následujících oblastech politiky / skupinách politik však Komise nebyla s to prokázat, že systémy dohledu a kontroly jsou dostatečně účelné pro zmírnění rizika vzniku chyb: rozvoj venkova v rámci zemědělství a přírodních zdrojů (bod 5.63), soudržnost (bod 6.36), výzkum, energie a doprava (bod 7.41) a vnější pomoc, rozvoj a rozšíření (bod 8.34). |
| --- | --- |

2.25

Revizi standardů vnitřní kontroly doprovázel požadavek, aby generální ředitelé prokázali účelné plnění určitých standardů (11), které byly označeny za prioritní. V roce 2008 si k tomu většina generálních ředitelů zvolila standardy č. 7 až 11, vztahující se především k oblasti „operace a kontrolní činnosti“ (12). Naopak standardy vztahující se k „postupům plánování a řízení rizik“ (standard č. 5 a 6) si nehledě na jejich důležitost zvolilo jen málo generálních ředitelství (13). V následujících oblastech politiky / skupinách politik však Komise nebyla s to prokázat, že systémy dohledu a kontroly jsou dostatečně účelné pro zmírnění rizika vzniku chyb: rozvoj venkova v rámci zemědělství a přírodních zdrojů (bod 5.63), soudržnost (bod 6.36), výzkum, energie a doprava (bod 7.41) a vnější pomoc, rozvoj a rozšíření (bod 8.34).

| 2.25 | Komise podotýká, že se systémy vnitřní kontroly zlepšují a mají dopad na míru chyb, což se projevilo v kladném vývoji prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti v minulých letech (viz bod 1.36).

  Třináct generálních ředitelství (jedna třetina) se rozhodlo upřednostnit jeden či oba standardy vztahující se k plánování a řízení rizik, včetně některých generálních ředitelství s významnými výdaji. Komise se domnívá, že to přiměřeně odráží význam těchto standardů pro dotčená generální ředitelství.


  Co se týká zemědělství a přírodních zdrojů jako celku, odhadovaná hodnota celkové míry chyb je o něco nižší než práh významnosti ve výši 2 %. V průběhu let tendence naznačuje, že se celkově systémy dohledu a kontroly v této oblasti politiky zlepšily a nyní jsou účelné, ačkoli v oblasti rozvoje venkova je dosud zapotřebí zlepšení.


  Prostřednictvím akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci řízení strukturálních opatření Komise dosáhla významného pokroku při zlepšování systémů dohledu a snižování rizika chyb. Komise provádí rovněž další opatření, jako je zjednodušení pravidel pro vykazování nákladů v oblasti politiky soudržnosti zavedením paušálních sazeb, jednorázových částek a běžných stupnic jednotkových nákladů a posílením kontrolního rámce pro období 2007–2013. Komise se domnívá, že dopad těchto opatření na míru chyb lze posoudit až po uplynutí delší doby, a počátkem roku 2010 předloží zprávu o prvních dopadech na platby v období 2007–2013.


  Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 2.17.


  Již bylo vynaloženo značné úsilí o zlepšení řízení politiky v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy v rámci omezení platného právního a finančního rámce. Komise bude pokračovat v důsledném provádění kontrol (viz rovněž odpověď v bodě 7.42).


  Pokud jde o oblast vnější pomoci, rozvoje a rozšíření, Komise navrhla své kontroly pro tuto skupinu politik tak, aby zahrnovaly celou dobu trvání víceletých projektů, takže většině finančních chyb může předejít při běžném průběhu svých kontrol, či tyto chyby zjistit a opravit. Povinné finanční audity plánované v rámci kontrolního systému Komise by měly Komisi umožnit tyto chyby týkající se předběžného financování odhalit a opravit – v pozdějším účetním roce – před uskutečněním konečných plateb. Tuto nízkou zbytkovou míru chyb potvrzují následné kontroly Komise. |
| --- | --- |

2.25

Třináct generálních ředitelství (jedna třetina) se rozhodlo upřednostnit jeden či oba standardy vztahující se k plánování a řízení rizik, včetně některých generálních ředitelství s významnými výdaji. Komise se domnívá, že to přiměřeně odráží význam těchto standardů pro dotčená generální ředitelství.

Co se týká zemědělství a přírodních zdrojů jako celku, odhadovaná hodnota celkové míry chyb je o něco nižší než práh významnosti ve výši 2 %. V průběhu let tendence naznačuje, že se celkově systémy dohledu a kontroly v této oblasti politiky zlepšily a nyní jsou účelné, ačkoli v oblasti rozvoje venkova je dosud zapotřebí zlepšení.

Prostřednictvím akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci řízení strukturálních opatření Komise dosáhla významného pokroku při zlepšování systémů dohledu a snižování rizika chyb. Komise provádí rovněž další opatření, jako je zjednodušení pravidel pro vykazování nákladů v oblasti politiky soudržnosti zavedením paušálních sazeb, jednorázových částek a běžných stupnic jednotkových nákladů a posílením kontrolního rámce pro období 2007–2013. Komise se domnívá, že dopad těchto opatření na míru chyb lze posoudit až po uplynutí delší doby, a počátkem roku 2010 předloží zprávu o prvních dopadech na platby v období 2007–2013.

Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 2.17.

Již bylo vynaloženo značné úsilí o zlepšení řízení politiky v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy v rámci omezení platného právního a finančního rámce. Komise bude pokračovat v důsledném provádění kontrol (viz rovněž odpověď v bodě 7.42).

Pokud jde o oblast vnější pomoci, rozvoje a rozšíření, Komise navrhla své kontroly pro tuto skupinu politik tak, aby zahrnovaly celou dobu trvání víceletých projektů, takže většině finančních chyb může předejít při běžném průběhu svých kontrol, či tyto chyby zjistit a opravit. Povinné finanční audity plánované v rámci kontrolního systému Komise by měly Komisi umožnit tyto chyby týkající se předběžného financování odhalit a opravit – v pozdějším účetním roce – před uskutečněním konečných plateb. Tuto nízkou zbytkovou míru chyb potvrzují následné kontroly Komise.

AKČNÍ PLÁN

Celkové posouzení provádění akčního plánu

| 2.26 | Akční plán roku 2006 usiloval o řešení konkrétních nedostatků týkajících se rámce vnitřní kontroly Komise (14). Ve svém sdělení z února 2009 (15). Komise předkládá aktualizované posouzení výsledků akčního plánu na základě ukazatelů. |
| --- | --- |

2.26

Akční plán roku 2006 usiloval o řešení konkrétních nedostatků týkajících se rámce vnitřní kontroly Komise (14). Ve svém sdělení z února 2009 (15). Komise předkládá aktualizované posouzení výsledků akčního plánu na základě ukazatelů.

| 2.27 | Z analýzy tohoto sdělení Účetním dvorem (viz
  tabulka 2.2
  ) vyplývá, že Komise zavedla všech 14 dílčích opatření, která v předchozí výroční zprávě Účetní dvůr označil za nedokončená (16)čímž dokončila provádění akčního plánu. |
| --- | --- |

2.27

Z analýzy tohoto sdělení Účetním dvorem (viz
  tabulka 2.2
  ) vyplývá, že Komise zavedla všech 14 dílčích opatření, která v předchozí výroční zprávě Účetní dvůr označil za nedokončená (16)čímž dokončila provádění akčního plánu.

Dopad akčního plánu

| 2.28 | Komise poskytuje řadu ukazatelů a popisných prvků pro měření a posuzování dopadu akčního plánu (17). Analýza Účetního dvora (viz
  tabulka 2.2
  ) ukazuje, že většina z nich měří pouze výstupy a činnost Komise podle jednotlivých (dílčích) opatření, a nikoliv podle účelnosti. Přestože jsou věcně relevantní, nelze na jejich základě určit, zda měl akční plán měřitelný dopad na systémy dohledu a kontroly, a tedy v konečném důsledku na správnost operací. |
| --- | --- |

2.28

Komise poskytuje řadu ukazatelů a popisných prvků pro měření a posuzování dopadu akčního plánu (17). Analýza Účetního dvora (viz
  tabulka 2.2
  ) ukazuje, že většina z nich měří pouze výstupy a činnost Komise podle jednotlivých (dílčích) opatření, a nikoliv podle účelnosti. Přestože jsou věcně relevantní, nelze na jejich základě určit, zda měl akční plán měřitelný dopad na systémy dohledu a kontroly, a tedy v konečném důsledku na správnost operací.

| 2.28 | Komise potvrzuje, že je často obtížné prokázat dopad jednotlivých opatření na míru chyb v uskutečněných operacích. Celkově však ve své poslední „zprávě o dopadu“ (KOM(2009) 43) vyvodila závěr, že při posilování systémů vnitřní kontroly bylo během stávajícího funkčního období Komise dosaženo významného pokroku. Tento pozitivní výsledek dílem vyplývá z opatření zahájených před rokem 2005, avšak je nepochybné, že k výraznému urychlení pokroku došlo po zahájení akčního plánu na počátku roku 2006.

  Komise se dále domnívá, že akční plány v posledních několika letech zajistily jednotné chápání opatření, která jsou zapotřebí k předcházení chybám v programech EU, ze strany orgánů členských států a externích subjektů. To představuje velmi důležitý dopad a bude tvořit základ budoucích opatření a spolupráce. |
| --- | --- |

2.28

Komise se dále domnívá, že akční plány v posledních několika letech zajistily jednotné chápání opatření, která jsou zapotřebí k předcházení chybám v programech EU, ze strany orgánů členských států a externích subjektů. To představuje velmi důležitý dopad a bude tvořit základ budoucích opatření a spolupráce.

Tabulka 2.2 —   Analýza provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly

| Reference | Oblast / (dílčí) opatření / termín stanovený v akčním plánu | Posouzení dosaženého dopadu Komisí (únor 2009)
   (22)


  Ukazatele dopadu předložené Komisí | Dopad, kterého bylo dosaženo k 31.12.2008 posouzení Účetním dvorem
   (23) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zjednodušení a společné zásady kontroly (opatření 1–4) |
| 1 | Vést v patrnosti zjednodušení pravidel na období 2007–2013, zejména v oblasti způsobilosti nákladů v rámci strukturálních fondů a výzkumných programů 31.12.2006). | — | Určité procento rozpočtu se plnilo prostřednictvím zjednodušeného postupu. |

Reference

Oblast / (dílčí) opatření / termín stanovený v akčním plánu

Posouzení dosaženého dopadu Komisí (únor 2009)
   (22)

Ukazatele dopadu předložené Komisí

Dopad, kterého bylo dosaženo k 31.12.2008 posouzení Účetním dvorem
   (23)

Zjednodušení a společné zásady kontroly (opatření 1–4)

1

Vést v patrnosti zjednodušení pravidel na období 2007–2013, zejména v oblasti způsobilosti nákladů v rámci strukturálních fondů a výzkumných programů 31.12.2006).

—

Určité procento rozpočtu se plnilo prostřednictvím zjednodušeného postupu.

| — | Nižší míra chyb dle EÚD vzhledem k jasnějším právním předpisům a podrobnějším pokynům. |
| --- | --- |

—

Nižší míra chyb dle EÚD vzhledem k jasnějším právním předpisům a podrobnějším pokynům.

Podíl rozpočtu, který se plnil prostřednictvím zjednodušeného postupu, se zvýšil. Zatím není k dispozici dostatek důkazních informací, aby bylo možné učinit vazbu mezi nižší mírou chyb dle EÚD a jasnějšími právními předpisy/ podrobnějšími pokyny.

2

Navrhnout, aby se vnitřní kontrola stala na základě výsledků interinstitucionálních konzultací rozpočtovou zásadou revidovaného finančního nařízení (1.6.2006).

Zrušeno

3a

Zavést formuláře pro vnitřní kontrolu vymezující rozpětí kontrolních prvků, které lze očekávat v daném kontrolním prostředí (31.5.2006).

| — | Lepší hodnocení kvality výročních zpráv o činnosti ze strany EÚD |
| --- | --- |

—

Lepší hodnocení kvality výročních zpráv o činnosti ze strany EÚD

| — | U opatření 3N viz též opatření 11N |
| --- | --- |

—

U opatření 3N viz též opatření 11N

Proběhla dílčí opatření a byla zaznamenána zlepšení, pokud jde o relevantnost a koherenci výročních zpráv o činnosti, avšak dopad na míru chyb není měřitelný (24).

3b

Objasnit, jak budou generální ředitelství s ohledem na vytvořené formuláře a strategie vnitřní kontroly na úrovni Komise získávat jistotu o strukturách vnitřní kontroly v rámci sdíleného řízení a vnitřních politik (30.9.2006).

3c

Zorganizovat vzájemné hodnocení (peer review) pro posílení koherence a konzistentnosti strategií kontroly v jednotlivých skupinách (31.3.2007).

3d

Objasnit, jak budou generální ředitelství s ohledem na vytvořené formuláře a strategie vnitřní kontroly na úrovni Komise získávat jistotu o vnější politice, správních výdajích, předvstupní pomoci, evropském rozvojovém fondu a vlastních zdrojích (31.12.2007).

3e

Zorganizovat vzájemné hodnocení (peer review) pro posílení koherence a konzistentnosti strategií kontroly v jednotlivých skupinách (31.12.2007).

3N

Počínaje souhrnnou zprávou za rok 2006 bude Komise jasně stanovovat a sdělovat rozpočtovému orgánu výhrady ohledně celkové věrohodnosti, případně ohledně odvětví anebo členského státu, spolu s informacemi o odpovídajících finančních opravách anebo pozastavených platbách (31.12.2007).

4

Zahájit interinstitucionální dialog o hlavních zásadách pro posuzování přijatelnosti rizika v uskutečněných operacích a definovat společné referenční hodnoty pro řízení tohoto rizika (31.3.2006).

Zrušeno

Prohlášení o řízení a věrohodnost auditu (opatření 5–8)

5

V rámci jednání o legislativě na období 2007–2013 podpořit používání prohlášení o řízení na provozní úrovni u nepřímého centralizovaného řízení a zřízení vnitrostátních koordinačních orgánů, které by mohly poskytovat přehled o jistotě, již lze získat například ze souhrnu provozních prohlášení dle jednotlivých oblastí politiky (30.6.2006).

| — | Kvalita obdržených shrnutí a opatření přijatých na její zvýšení |
| --- | --- |

—

Kvalita obdržených shrnutí a opatření přijatých na její zvýšení

| — | Obdržení prohlášení o věrohodnosti ex ante v oblasti vzdělávání a kultury |
| --- | --- |

—

Obdržení prohlášení o věrohodnosti ex ante v oblasti vzdělávání a kultury

| — | Iniciativy členských států v souvislosti s prohlášeními |
| --- | --- |

—

Iniciativy členských států v souvislosti s prohlášeními

Roční shrnutí a vnitrostátní prohlášení jsou užitečnými stavebními kameny a podporují transparentnost výdajů EU.

Zejména vnitrostátní prohlášení mají v mezidobí potenciál snížit míru chyb tím, že zajistí vyšší provozní účelnost systémů.

Účetní dvůr vítá informace o obdržení a monitorování prohlášení ex ante, ale zatím nevidí žádný dopad na míru chyb.

6a

Vypracovat pokyny k tomu, jak zvýšit účelnost prohlášení o řízení v oblasti výzkumu a jiných vnitřních politik (30.9.2006).

Spojeno s opatřením 7

6b

Rozšířit pokyny k tomu, jak zvýšit účelnost prohlášení o řízení v oblasti vnějších politik (31.12.2007).

Zrušeno

7a

Zavést kritéria pro certifikační audity v oblasti výzkumu a vnitřních politik s důrazem na používání „dohodnutých postupů“ (31.12.2006).

| — | Kvalitnější zprávy externích auditorů |
| --- | --- |

—

Kvalitnější zprávy externích auditorů

| — | Opatření 7b zrušeno |
| --- | --- |

—

Opatření 7b zrušeno

Přestože byl učiněn jistý pokrok, riziko vzniku chyb zatím není dostatečně zmírněno.

7b

Prozkoumat kritéria (pokud ještě nebyla zavedena) pro certifikační audity v rámci sdíleného řízení pro období 2007–2013, rovněž s ohledem na využití „dohodnutých postupů“ (31.3.2007).

7c

V relevantních případech a s ohledem na „dohodnuté postupy“ rozšířit kritéria pro certifikační audity na ostatní způsoby řízení (31.12.2007).

8

Analýza dodatečné jistoty ze strany nejvyšších kontrolních institucí v souvislosti se stávající praxí v oblasti fondů EU (31.12.2006).

| — | Několik NKI vede s Komisí dialog |
| --- | --- |

—

Několik NKI vede s Komisí dialog

Tyto iniciativy zvyšují povědomí, ale nemají přímý dopad na míru chyb.

8N

Na základě impulsu vytvořeného tímto opatřením bude Komise nadále rozvíjet kontakty s nejvyššími kontrolními institucemi, aby zjistila, jak lze jejich práci využít k získání jistoty o provádění programů Komise v členských státech. Rovněž zahájí případovou studii hlavních problémů nejvyšších kontrolních institucí při prověřování výdajů EU (31.12.2007).

Koncepce jednotného auditu: sdílení výsledků a priorita nákladů a výnosů (opatření 9–11)

9a.1

Posoudit možná opatření nutná pro větší sdílení výsledků auditu a kontroly a zaznamenávání kontroly nápravných opatření v oblasti vnitřních politik, včetně výzkumu (31.12.2006).

| — | Použití auditního nástroje a lepší koordinace auditů |
| --- | --- |

—

Použití auditního nástroje a lepší koordinace auditů

Účetní dvůr s Komisí sdílí názor, že lepší koordinace přispívá ke zvýšení účelnosti auditů, nikoliv k přímému snížení míry chyb.

9a.1N

S cílem dohlížet nad prvotní fázi sdílení údajů v systému ABAC bude Komise u 6. RP monitorovat využití sdílení údajů a sestavování zpráv vedoucími pracovníky, aby bylo možné identifikovat klíčové faktory úspěchu umožňující lépe integrovat sdílení údajů do celkového procesu kontroly (31.12.2007).

9a.2

Posoudit potenciální opatření nutná pro větší sdílení výsledků auditu a kontroly a zaznamenávání kontroly nápravných opatření v oblasti strukturálních fondů v letech 2007–2013 (31.5.2007).

9a.3

Posoudit potenciální opatření nutná pro rozsáhlejší sdílení výsledků auditu a kontroly a zaznamenávání kontroly nápravných opatření v oblasti ostatních politik (31.12.2007).

9b

U přímo řízených výdajů zavést nástroj napojený na systém ABAC, který v rámci celé Komise umožní výměnu informací o kontrolách a kontrolních návštěvách u všech právních subjektů (31.12.2007).

9c

Vypsat zadávací řízení na smluvní rámec pro celou Komisi, který generálním ředitelstvím pomůže v metodologických otázkách, provádění kontrolních činností a sledování výkonnosti kontrol (30.4.2007).

10a.1

Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: definovat společnou metodologii (31.5.2006).

| — | Pokrok směrem ke společnému chápání přijatelného rizika |
| --- | --- |

—

Pokrok směrem ke společnému chápání přijatelného rizika

Komise vydala sdělení o společném chápání přijatelného rizika. Nemá to žádný bezprostřední dopad na míru chyb.

10a.2

Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: zahájit iniciativu vyzývající členské státy k poskytnutí údajů (30.9.2006).

10a.3

Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: poskytování údajů členskými státy (28.2.2007).

10a.4

Posoudit náklady na kontrolu při sdíleném řízení: analýza získaných informací (30.9.2007).

10b

Provést výchozí odhad nákladů na kontrolu v rámci sdíleného řízení výdajů (30.6.2007).

10N

Pro další prozkoumání poměru nákladů a výnosů kontroly prověří Komise dopad koncepce programu a požadavky na způsobilost nákladů na kontrolu s cílem provést podrobnou analýzu přijatelného rizika na reálném základě (31.12.2007).

11

Zahájit pilotní projekt hodnocení přínosů v souvislosti s kontrolou vnitřních politik (30.6.2007).

11N

Na základě stanovení částek, které byly zpětně získány v letech 2005 a 2006, a toho, zda odpovídají chybám zjištěným během kontrol, určit, zda systémy pro zpětné získávání finančních prostředků a započtení částek fungují účelně. Komise proto vytvoří pro přímé řízení typologii chyb s jejich vztahem k vráceným finančním prostředkům, finančním opravám a úpravám plateb a u sdíleného řízení prověří spolehlivost vnitrostátního systému monitorování a podávání zpráv (31.12.2007).

| — | Spolehlivost, konzistence a úplnost údajů o zpětném získávání částek |
| --- | --- |

—

Spolehlivost, konzistence a úplnost údajů o zpětném získávání částek

| — | Účelnost zpětného získávání částek |
| --- | --- |

—

Účelnost zpětného získávání částek

| — | Objem finančních oprav |
| --- | --- |

—

Objem finančních oprav

Toto dílčí opatření nemá žádný okamžitý vliv na míru chyb, ale ukazuje, že se přijímají doplňující opatření a že kvalita údajů pro zpětné získávání částek se zlepšila.

Nedostatky specifické pro jednotlivá odvětví (opatření 12–16)

12

Zavést opatření na odstranění těchto nedostatků prostřednictvím ročních plánů řízení s následnými informacemi o kontrole nápravných opatření ve výročních zprávách o činnosti (15.6.2007).

| — | Kvalita systémů kontroly |
| --- | --- |

—

Kvalita systémů kontroly

| — | Míry chyb v rámci 6.RP |
| --- | --- |

—

Míry chyb v rámci 6.RP

GŘ TREN, ENTR, RTD a INFSO všechny vyjádřily výhrady k 6. RP v roce 2008. Výhrady se týkaly míry zbytkových chyb, týkajících se přesnosti žádostí o proplacení nákladů. Pokud jde o identifikaci a nápravu chyb, dopad dílčího opatření není zatím měřitelný.

12N

V roce 2007 Komise provede 300 auditů týkajících se 6. RP oproti 45 auditům uskutečněným v roce 2006, aby tak zajistila účinné poskytnutí dodatečné jistoty. Součástí opatření 16b bylo také vypracování systematické koncepce analýzy a výběru vzorku ze souboru příjemců v rámci 6. RP, takže Komise bude pokračovat ve zjišťování a nápravě chyb u příjemců, kteří čerpají z rozpočtu nejvíce. Do konce roku 2007 tak bude možné získat reprezentativní obrázek o úrovni a povaze nesrovnalostí v celkovém rozpočtu na výzkum (31.12.2007).

13.1

V souladu s požadavkem Ecofin dokončit analýzu stávajících kontrol týkajících se strukturálních fondů na úrovni odvětví a regionů a hodnoty vypracovaných stanovisek a prohlášení, a to s ohledem na výroční zprávy, které se předkládají do června 2006 v souladu s článkem 13, a výsledkům auditů Komise (31.3.2007).

| — | Kvalita systémů členských států |
| --- | --- |

—

Kvalita systémů členských států

Nemá přímý dopad na míru chyb.

13.2

V souladu s požadavkem Ecofin dokončit analýzu stávajících kontrol týkajících se strukturálních fondů na úrovni odvětví a regionů a hodnoty vypracovaných stanovisek a prohlášení, a to s ohledem na výroční zprávy, které se předkládají do června 2006 v souladu s článkem 13, a výsledkům auditů Komise (31.12.2007).

14a

Šířit osvědčené postupy u kontrol na primární úrovni pro řízení rizika vzniku chyb v uskutečněných operacích a doporučit členským státům, aby posílily výměnu informací s příjemci, včetně informací o kontrolách a riziku zrušení prostředků (30.6.2006).

| — | Posouzení členských států na základě legislativních kritérií |
| --- | --- |

—

Posouzení členských států na základě legislativních kritérií

Dopad není měřitelný

14b

V souvislosti se strukturálními fondy a nepřímým centralizovaným řízením poskytnout příjemcům a/nebo zprostředkovatelským subjektům pokyny na období 2007–2013 týkající se kontrol a odpovědností v kontrolním řetězci (31.12.2007).

15

V souvislosti se strukturálními fondy uzavřít „smlouvy o důvěře“ s osmi členskými státy (budou-li tak chtít dobrovolně učinit) jako pevné východisko pro přípravu na provádění nové legislativy a pro zvýšení jistoty o výdajích dle stávajících právních předpisů (31.12.2007).

| — | Koncepce jednotného auditu rozšířena v rámci smluv o důvěře |
| --- | --- |

—

Koncepce jednotného auditu rozšířena v rámci smluv o důvěře

Dopad není měřitelný

16a

Na základě stávajících zkušeností zavést pokyny k akreditaci, školení a monitorování externích auditorů v oblasti výzkumu a ostatních vnitřních politik (30.6.2007).

| — | Míra povědomí o kontrolách a konzistence přístupu u strukturálních fondů |
| --- | --- |

—

Míra povědomí o kontrolách a konzistence přístupu u strukturálních fondů

Dopad zatím není měřitelný

16b

Vypracovat společné koncepce pro práci s rizikem a výběr reprezentativního vzorku v oblasti výzkumu, vnitřních a vnějších politik (31.12.2007).

16c

Koordinovat auditorské standardy, vykazování chybovosti atp. u strukturálních fondů (31.12.2007).

Zdroj: Účetní dvůr.

CELKOVÉ ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 2.29 | V roce 2008 Účetní dvůr konstatoval další pokrok v systémech dohledu a kontroly Komise, zejména pak dopad příslušných výhrad na jistotu, kterou poskytují prohlášení generálních ředitelů (body 2.5–2.8). |
| --- | --- |

2.29

V roce 2008 Účetní dvůr konstatoval další pokrok v systémech dohledu a kontroly Komise, zejména pak dopad příslušných výhrad na jistotu, kterou poskytují prohlášení generálních ředitelů (body 2.5–2.8).

| 2.29 | Komise vítá hodnocení Účetního dvora, že v roce 2008 došlo k dalšímu posílení celkového systému vnitřní kontroly Komise. K důležitým prvkům pokroku dosaženého v roce 2008, jež je nutno vyzdvihnout, patří účinné plnění standardů kontroly a vyšší kvalita ročních shrnutí nebo prohlášení o zárukách spolehlivosti jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | U některých výročních zpráv o činnosti a prohlášení však byly na základě auditů Účetního dvora zjištěny přetrvávající nedostatky v rozsahu a hloubce výhrad a v posouzení a fungování systémů dohledu a kontroly (body 2.9–2.11). |
| --- | --- |

2.30

U některých výročních zpráv o činnosti a prohlášení však byly na základě auditů Účetního dvora zjištěny přetrvávající nedostatky v rozsahu a hloubce výhrad a v posouzení a fungování systémů dohledu a kontroly (body 2.9–2.11).

| 2.30 | Pokud jde o oblast soudržnosti, metodika použitá k uvádění výhrad je založena na podrobné analýze systémů dohledu a kontroly na vnitrostátní/místní úrovni. Komise má za to, že výhrady ve výročních zprávách o činnosti podávají přiměřený přehled o nedostatcích systémů (viz rovněž odpověď k bodu 2.6).

  Komise vítá zlepšení zaznamenané v tabulce 2.1 a znovu opakuje svůj závazek dosáhnout v této oblasti dalšího pokroku. Komise v současnosti posuzuje činitele, které mají dopad na kvalitu výročních zpráv o činnosti, a podpoří opatření k dalšímu zvýšení jejich kvality.


  Viz odpovědi k bodům 2.9, 2.10 a 2.11. |
| --- | --- |

2.30

Komise vítá zlepšení zaznamenané v tabulce 2.1 a znovu opakuje svůj závazek dosáhnout v této oblasti dalšího pokroku. Komise v současnosti posuzuje činitele, které mají dopad na kvalitu výročních zpráv o činnosti, a podpoří opatření k dalšímu zvýšení jejich kvality.

Viz odpovědi k bodům 2.9, 2.10 a 2.11.

| 2.31 | Komise učinila pokrok, pokud jde o řízení přípravy ročních shrnutí, takže nyní poskytují dodatečnou jistotu a umožňují přidat hodnotu k prohlášením generálních ředitelů. Ne všechny členské státy však plně dodržely požadavky finančního nařízení (body 2.20–2.22). |
| --- | --- |

2.31

Komise učinila pokrok, pokud jde o řízení přípravy ročních shrnutí, takže nyní poskytují dodatečnou jistotu a umožňují přidat hodnotu k prohlášením generálních ředitelů. Ne všechny členské státy však plně dodržely požadavky finančního nařízení (body 2.20–2.22).

| 2.31 | V roce 2008 sedm členských států zahrnulo do ročních shrnutí prohlášení o věrohodnosti, jak je navrhováno v pokynech Komise. Komise bude nadále vypracovávat pokyny, aby roční shrnutí zajistila další přínosy pro tento proces.

  Komise podnikla rovněž náležité kroky k dalšímu sledování všech případů nedodržení právních požadavků a dosáhla toho, že v porovnání s předchozím rokem členské státy poskytují ve svých ročních shrnutích větší přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

2.31

Komise podnikla rovněž náležité kroky k dalšímu sledování všech případů nedodržení právních požadavků a dosáhla toho, že v porovnání s předchozím rokem členské státy poskytují ve svých ročních shrnutích větší přidanou hodnotu.

| 2.32 | Komise je s to prokázat téměř stoprocentní plnění revidovaných standardů vnitřní kontroly (viz bod 2.24) a v rámci svého akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly zavedla příslušná dílčí opatření (bod 2.27). |
| --- | --- |

2.32

Komise je s to prokázat téměř stoprocentní plnění revidovaných standardů vnitřní kontroly (viz bod 2.24) a v rámci svého akčního plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly zavedla příslušná dílčí opatření (bod 2.27).

| 2.33 | Účetní dvůr nicméně konstatuje, že Komise není schopna prokázat, že její opatření na zlepšení systémů dohledu a kontroly účelně zmírňují riziko vzniku chyb v některých rozpočtových oblastech (viz bod 1.33). |
| --- | --- |

2.33

Účetní dvůr nicméně konstatuje, že Komise není schopna prokázat, že její opatření na zlepšení systémů dohledu a kontroly účelně zmírňují riziko vzniku chyb v některých rozpočtových oblastech (viz bod 1.33).

| 2.33 | Komise podotýká, že se prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti v posledních několika letech postupně zlepšuje (pro všechny skupiny politik: pro rok 2003 dostalo „zelenou“, co se týká zjištěné míry chyb, 6 % celkových výdajů, zatímco odpovídající údaj pro rok 2008 se zvýšil na 56 %). Komise se domnívá, že to je jednoznačně výsledkem úsilí a akčních plánů, které provedla za účelem zlepšení systému vnitřní kontroly, ačkoli dopad jednotlivých opatření na míru chyb nelze oddělit.

  Komise odkazuje rovněž na své odpovědi v bodech 2.17 a 2.25. |
| --- | --- |

2.33

Komise odkazuje rovněž na své odpovědi v bodech 2.17 a 2.25.

Doporučení

| 2.34 | Zlepšování systémů dohledu a kontroly je nutné vnímat jako průběžný proces, v jehož rámci lze relevantní opatření označit za účelná až po určité době. To znamená, že předchozí doporučení Účetního dvora zůstávají v platnosti (18). |
| --- | --- |

2.34

Zlepšování systémů dohledu a kontroly je nutné vnímat jako průběžný proces, v jehož rámci lze relevantní opatření označit za účelná až po určité době. To znamená, že předchozí doporučení Účetního dvora zůstávají v platnosti (18).

| 2.34 | Komise vynakládá úsilí v zájmu provedení minulých doporučení Účetního dvora. Analýza jejích systémů dohledu a kontroly prokazuje, že zavedená opatření mají v průběhu času rostoucí dopad na snižování rizika chyb. Přiměřené se očekává, že by kontrolní strategie měla zajistit, aby byl v průběhu času splněn cíl kontroly, zejména u víceletých programů, jelikož se na konci programového období předpokládají kromě nápravných opatření přijatých v době provádění programů doplňkové kontroly ke konečnému schválení účetních závěrek. Analýza nápravných opatření přijatých členskými státy i Komisí by nutně měla vzít v úvahu prvek víceletosti. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Obzvláštní pozornost je dále třeba věnovat především těm výdajovým oblastem, ve kterých Účetní dvůr nadále zjišťuje vysokou míru chyb. To vyžaduje: |
| --- | --- |

2.35

Obzvláštní pozornost je dále třeba věnovat především těm výdajovým oblastem, ve kterých Účetní dvůr nadále zjišťuje vysokou míru chyb. To vyžaduje:

2.35

| a) | posuzování nákladů a hodnoty kontrol v rámci politik; |
| --- | --- |

a)

posuzování nákladů a hodnoty kontrol v rámci politik;

| a) | Komise je odhodlána pokračovat ve své iniciativě týkající se přijatelného rizika chyb, včetně posouzení nákladů kontroly. V roce 2010 začne předložením konkrétních návrhů v oblasti výzkumu, energetiky a dopravy, rozvoje venkova, vnější pomoci a administrativních výdajů. Zbývajícími oblastmi politiky se bude zabývat v dalších letech. |
| --- | --- |

a)

| b) | podporovat zjednodušení při vytváření budoucích návrhů politiky; |
| --- | --- |

b)

podporovat zjednodušení při vytváření budoucích návrhů politiky;

| b) | Určitý stupeň složitosti pravidel a kritérií způsobilosti je nevyhnutelný, jelikož ty jsou často stanoveny v zájmu dosažení požadovaných cílů politiky, které jsou výsledkem složitého legislativního procesu, v němž má poslední slovo legislativní orgán. Komise se nicméně zavázala, že legislativnímu orgánu předloží návrhy na další zjednodušení, bude-li to možné. Ve svém návrhu týkajícím se tříletého přezkumu finančního nařízení v roce 2010 uváží prostor pro další zjednodušení pravidel způsobilosti. Přezkoumá rovněž zásady pro další zjednodušení odvětvových právních předpisů u dalšího kola základních aktů, jež mají vstoupit v platnost od roku 2014.

  Komise odkazuje na závěr Účetního dvora uvedený v bodě 1.39, že může existovat napětí mezi zjednodušením a zajištěním toho, aby podpora dosáhla cílů politiky. V tomto ohledu podotýká, že velmi konkrétně zaměřené cíle politiky někdy vyžadují složitá pravidla, aby bylo zajištěno splnění těchto cílů.


  V oblasti politiky soudržnosti došlo v květnu 2009 ke změně předpisů o fondech s cílem umožnit používání paušálních sazeb, jednorázových částek a běžných stupnic jednotkových nákladů již pro programy v období 2007–2013. Komise členské státy důrazně vybízí, aby využily tyto zjednodušené možnosti vykazování nákladů. V červenci 2009 Komise předložila další návrhy na zjednodušení právního rámce pro období 2007–2013. |
| --- | --- |

b)

Komise odkazuje na závěr Účetního dvora uvedený v bodě 1.39, že může existovat napětí mezi zjednodušením a zajištěním toho, aby podpora dosáhla cílů politiky. V tomto ohledu podotýká, že velmi konkrétně zaměřené cíle politiky někdy vyžadují složitá pravidla, aby bylo zajištěno splnění těchto cílů.

V oblasti politiky soudržnosti došlo v květnu 2009 ke změně předpisů o fondech s cílem umožnit používání paušálních sazeb, jednorázových částek a běžných stupnic jednotkových nákladů již pro programy v období 2007–2013. Komise členské státy důrazně vybízí, aby využily tyto zjednodušené možnosti vykazování nákladů. V červenci 2009 Komise předložila další návrhy na zjednodušení právního rámce pro období 2007–2013.

| c) | pokračovat ve zlepšování mechanismu nápravy vzniklých chyb prostřednictvím finančních oprav, odnětí nebo zpětného vymáhání částek a podniknout takové kroky, aby bylo možné tento dopad prokázat v praxi. |
| --- | --- |

c)

pokračovat ve zlepšování mechanismu nápravy vzniklých chyb prostřednictvím finančních oprav, odnětí nebo zpětného vymáhání částek a podniknout takové kroky, aby bylo možné tento dopad prokázat v praxi.

| c) | Akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci strukturálních opatření se zabýval příčinami i dopady vysoké míry chyb, kterou Účetní dvůr zjistil ve výdajích na strukturální opatření. Komise má za to, že došlo k posílení mechanismu finančních oprav, což je skutečnost, kterou potvrzuje počet a výše pozastavení plateb a finančních oprav v roce 2008. Strategie Komise pro uzavírání programů z období 2000–2006 se mimoto zaměří na snížení zbytkové míry chyb na přijatelnou úroveň. Komise zachová své úsilí a požádala členské státy, aby zlepšily postupy zpětného získávání částek a předkládání zpráv v roce 2009, a zlepšila právní požadavky na předkládání výročních zpráv o finančních opravách pro období 2007–2013.

  Očekává se, že se v roce 2009 zrychlí opravy systémových chyb v oblasti výzkumu. |
| --- | --- |

c)

Očekává se, že se v roce 2009 zrychlí opravy systémových chyb v oblasti výzkumu.

| 2.36 | V oblastech politiky, kde mají členské státy legislativní povinnost každý rok předkládat zprávy, jako jsou např. roční shrnutí či prohlášení ex ante, by Komise měla zajistit, aby tyto zprávy přinášely maximální užitek. Náležitou pozornost je také třeba věnovat dobrovolné iniciativě členských států (ve formě prohlášení členských států) nebo nejvyšších kontrolních institucí, a získávat tak doplňující informace o všech záležitostech, které by mohly být relevantní při zajišťování legality a správnosti výdajů v rámci rozpočtu EU. |
| --- | --- |

2.36

V oblastech politiky, kde mají členské státy legislativní povinnost každý rok předkládat zprávy, jako jsou např. roční shrnutí či prohlášení ex ante, by Komise měla zajistit, aby tyto zprávy přinášely maximální užitek. Náležitou pozornost je také třeba věnovat dobrovolné iniciativě členských států (ve formě prohlášení členských států) nebo nejvyšších kontrolních institucí, a získávat tak doplňující informace o všech záležitostech, které by mohly být relevantní při zajišťování legality a správnosti výdajů v rámci rozpočtu EU.

| 2.36 | Komise bude pokračovat ve svém úsilí o zvýšení kvality a přidané hodnoty požadovaných ročních shrnutí. Bude rovněž nadále podporovat pozitivní iniciativy, například včasné předkládání dobrovolných vnitrostátních prohlášení o řízení, která poskytují jistotu o správnosti výdajů EU. Komise rovněž uvítala a podpořila společná opatření nejvyšších kontrolních úřadů jednotlivých členských států, jejichž cílem je výměna know-how a zkušeností. Jak však Účetní dvůr uvádí ve svém stanovisku č. 6/2007 k ročním shrnutím a prohlášením členských států, na informace obsažené v těchto prohlášeních se lze spolehnout pouze v případě, mají-li prohlášení odpovídající a srovnatelný rozsah, koncepci a načasování. |
| --- | --- |

2.36

---

(1)  Čl. 53b odst. 3 revidovaného finančního nařízení uvádí, že: „Členské státy vypracovávají na vhodné vnitrostátní úrovni roční shrnutí dostupných auditů a prohlášení“. (Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006, kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1)).

(2)  Na základě odhadované 5 % nebo 10 % paušální finanční opravy.

(3)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 2.14 a tabulka 2.1, výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, tabulka 2.1, a výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, tabulka 2.1. Skupina politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ se dříve nazývala „vnější vztahy“.

(4)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru – Shrnutí výsledků práce Komise za rok 2008, KOM(2009) 256 v konečném znění ze dne 8. června 2009.

(5)  Viz body 2.19 a 2.41b) výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(6)  V případě politiky soudržnosti devět členských států poskytlo informace, které v souladu s příslušnými požadavky byly, a totéž vesměs platilo o informacích dalších 11 členských států s výjimkou drobných nedostatků týkajících se neúplnosti nebo nesprávnosti údajů v tabulkách. Tři členské státy předložily roční shrnutí, která požadavkům neodpovídala, a Komise je proto vrátila k přepracování. U dalších čtyř členských států neměla Komise k 28. únoru 2009 dokončenu analýzu. K velmi podobným závěrům dospěl také generální ředitel GŘ REGIO a související posouzení je uvedeno v příslušných výročních zprávách o činnosti. Účetní dvůr zaznamenal opatření, která Komise přijala v návaznosti na předchozí připomínky v případech, kdy členské státy požadavky nedodržely.

(7)  Stanovisko Účetního dvora č. 6/2007 k ročním shrnutím členských států, prohlášením členských států a auditu prostředků EU vnitrostátními kontrolními orgány (Úř. věst. C 216, 14.9.2007, s. 3).

(8)  Celkem 16 států v souvislosti se strukturálními opatřeními a Evropským rybářským fondem a 9 států v souvislosti se zemědělstvím.

(9)  Sdělení Komisi „Revize standardů vnitřní kontroly a souvisejícího rámce – posílení účelnosti kontrol“, SEK(2007) 1341 ze dne 16. října 2007. Účetní dvůr se k přechodu na revidované standardy vyjádřil kladně, viz také bod 2.27 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(10)  Viz bod 2.25 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007. Míra plnění standardů v roce 2007 a 2008 dle výpočtů přesahovala 96 %.

(11)  Sdělení Komisi „Revize standardů vnitřní kontroly a souvisejícího rámce – posílení účelnosti kontrol“, (SEK(2007) 1341 ze dne 16. října 2007). Podle těchto pokynů mohou generální ředitelství prokázat účelnost u některých standardů vnitřní kontroly, které byly předem vybrány jako prioritní v ročních plánech řízení na předchozí rok.

(12)  Útvary Komise měly možnost některé standardy upřednostnit, a to v závislosti na své konkrétní činnosti a rizicích, a svou volbu uvést v ročních plánech řízení na rok 2008.

(13)  Podobná situace platí i v případě ročních plánů řízení pro rok 2009.

(14)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru – Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, KOM(2006) 9 v konečném znění ze dne 17. ledna 2006.

(15)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru – Zpráva o dopadu akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly, KOM(2009) 43 ze dne 4. února 2009.

(16)  Viz bod 2.30 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(17)  To neplatí pro předchozí souhrnnou zprávu Komise za rok 2007, viz bod 2.34 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(18)  Body 2.41 a 2.42 výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2007.

(19)  Dopad těchto hlavních výhrad na prohlášení generálního ředitele dle názoru Účetního dvora:

| A | : | přiměřená jistota, že systémy vnitřní kontroly zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací, bez výhrad nebo s nepodstatnými výhradami. |
| --- | --- | --- |
| B | : | přiměřená jistota, že systémy vnitřní kontroly zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací, ale s výhradami. |
| C | : | bez jistoty. |

A

:

přiměřená jistota, že systémy vnitřní kontroly zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací, bez výhrad nebo s nepodstatnými výhradami.

B

:

přiměřená jistota, že systémy vnitřní kontroly zajišťují legalitu a správnost uskutečněných operací, ale s výhradami.

C

:

bez jistoty.

(20)  Důkazní informace z hlediska závěrů auditu Účetního dvora obsažené ve výroční zprávě o činnosti:

| A | : | dostatečné důkazní informace pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti (jasné a jednoznačné). |
| --- | --- | --- |
| B | : | dostatečné důkazní informace pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti po opravách. |
| C | : | bez důkazních informací pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti. |

A

:

dostatečné důkazní informace pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti (jasné a jednoznačné).

B

:

dostatečné důkazní informace pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti po opravách.

C

:

bez důkazních informací pro závěry Účetního dvora v prohlášení o věrohodnosti.

„+/–“ Pokud nejsou k dispozici dostatečné důkazní informace, které by odůvodňovaly změnu hodnocení, ale Účetní dvůr přesto zaznamenal výrazné zlepšení či zhoršení, je k původnímu hodnocení přidán „+“ nebo „–“.

(21)  Přestože je zahrnuto ve výroční zprávě o činnosti.

Zdroj: Evropský účetní dvůr.

(22)  KOM(2009) 43.

(23)  Komise rovněž uvádí, že dopad různých (dílčích) opatření na snižování chyb nebo zvýšení jistoty se bude projevovat až po určité době, kdy opatření začnou mít dopad na související kontrolní systémy.

(24)  Viz bod 2.37 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007 a bod 2.29 této zprávy.

Zdroj: Účetní dvůr.

---

KAPITOLA 3

Rozpočtové řízení

OBSAH

Úvod

Připomínky

Cíle dosažené opravnými rozpočty

Provádění programů

Výdaje na politiky soudržnosti

Plán evropské hospodářské obnovy

Zbývající rozpočtové závazky („RAL“)

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 3.1 | V této kapitole se analyzují otázky související s plněním souhrnného rozpočtu EU na rok 2008. Pojednává především o míře plnění rozpočtu, provádění programů EU, zejména o výdajích na politiky soudržnosti, opravných rozpočtech a objemu zbývajících rozpočtových závazků. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

3.1

V této kapitole se analyzují otázky související s plněním souhrnného rozpočtu EU na rok 2008. Pojednává především o míře plnění rozpočtu, provádění programů EU, zejména o výdajích na politiky soudržnosti, opravných rozpočtech a objemu zbývajících rozpočtových závazků.

PŘIPOMÍNKY

Cíle dosažené opravnými rozpočty

| 3.2 | Rozpočtové prostředky schválené na rok 2008 (odhlasovaný rozpočet a opravné rozpočty) spolu s prostředky přenesenými z roku 2007 tvořily závazky v celkové výši 132,3 miliardy EUR a platby v celkové výši 117 miliard EUR, což ve srovnání s konečným rozpočtem na rok 2007 představuje nárůst o 4,7 % v případě závazků a o 1,7 % v případě plateb (1). V úhrnu byly celkové rozpočtové prostředky na závazky na rok 2008 o 2,2 miliardy EUR nižší než strop stanovený ve finančním rámci a prostředky na platby zůstaly o 14,0 miliardy EUR pod stanoveným stropem (viz
  diagram III
  a
  diagram IV
  v
  příloze I
  ). |
| --- | --- |

3.2

Rozpočtové prostředky schválené na rok 2008 (odhlasovaný rozpočet a opravné rozpočty) spolu s prostředky přenesenými z roku 2007 tvořily závazky v celkové výši 132,3 miliardy EUR a platby v celkové výši 117 miliard EUR, což ve srovnání s konečným rozpočtem na rok 2007 představuje nárůst o 4,7 % v případě závazků a o 1,7 % v případě plateb (1). V úhrnu byly celkové rozpočtové prostředky na závazky na rok 2008 o 2,2 miliardy EUR nižší než strop stanovený ve finančním rámci a prostředky na platby zůstaly o 14,0 miliardy EUR pod stanoveným stropem (viz
  diagram III
  a
  diagram IV
  v
  příloze I
  ).

| 3.3 | Deset opravných rozpočtů odhlasovaných během roku vedlo k celkovému zvýšení přídělů na závazky o 1,4 miliardy EUR a snížení přídělů na platby o 4,6 miliardy EUR. Hlavním důvodem ke snížení prostředků na platby byla skutečnost, že výdaje v oblastech politik soudržnosti (4,5 miliardy EUR) a vnějších vztahů (0,3 miliardy EUR) nedosahovaly očekávané výše. Snížení přídělů na platby formou opravných rozpočtů svědčí o dobrém rozpočtovém řízení, neboť reaguje na změny a snižuje přebytek rozpočtu (2)(což především umožňuje dříve vrátit členským státům vlastní zdroje). |
| --- | --- |

3.3

Deset opravných rozpočtů odhlasovaných během roku vedlo k celkovému zvýšení přídělů na závazky o 1,4 miliardy EUR a snížení přídělů na platby o 4,6 miliardy EUR. Hlavním důvodem ke snížení prostředků na platby byla skutečnost, že výdaje v oblastech politik soudržnosti (4,5 miliardy EUR) a vnějších vztahů (0,3 miliardy EUR) nedosahovaly očekávané výše. Snížení přídělů na platby formou opravných rozpočtů svědčí o dobrém rozpočtovém řízení, neboť reaguje na změny a snižuje přebytek rozpočtu (2)(což především umožňuje dříve vrátit členským státům vlastní zdroje).

| 3.4 | Komise vypracovává několik dokumentů, které obsahují mimo jiné následující informace o plnění rozpočtu Evropských společenství (3):






  — | přebytek rozpočtu na konci roku 2008 (1,8 miliardy EUR) byl téměř na stejné úrovni jako v roce 2007 (1,5 miliardy EUR), |
| --- | --- | --- |

3.4

Komise vypracovává několik dokumentů, které obsahují mimo jiné následující informace o plnění rozpočtu Evropských společenství (3):

—

přebytek rozpočtu na konci roku 2008 (1,8 miliardy EUR) byl téměř na stejné úrovni jako v roce 2007 (1,5 miliardy EUR),

| — | míra čerpání závazků, resp. plateb v roce 2008 (po opravných rozpočtech) dosáhla 99 %, resp. 97 %, tedy podobně vysoké úrovně jako v roce 2007 (96 % a 98 %), který byl prvním rokem nového programového období, |
| --- | --- |

—

míra čerpání závazků, resp. plateb v roce 2008 (po opravných rozpočtech) dosáhla 99 %, resp. 97 %, tedy podobně vysoké úrovně jako v roce 2007 (96 % a 98 %), který byl prvním rokem nového programového období,

| — | nevyužité prostředky na platby ve výši 2,1 miliardy EUR (bez účelově vázaných příjmů, viz pozn. pod čarou č. 1) nebyly zrušeny, ale přeneseny z roku 2008 do roku 2009; jde o vyšší objem než v roce 2007 (1,2 miliardy EUR), |
| --- | --- |

—

nevyužité prostředky na platby ve výši 2,1 miliardy EUR (bez účelově vázaných příjmů, viz pozn. pod čarou č. 1) nebyly zrušeny, ale přeneseny z roku 2008 do roku 2009; jde o vyšší objem než v roce 2007 (1,2 miliardy EUR),

| — | snížením prostředků na platby v oblasti „soudržnost“ (4)(která je zahrnuta v hlavě 04, 05, 11 a 13 (5)) o 4,5 miliardy EUR bylo dosaženo 99 % konečné míry čerpání prostředků (bez schválení devátého opravného rozpočtu by se jednalo o 88 %); |
| --- | --- |

—

snížením prostředků na platby v oblasti „soudržnost“ (4)(která je zahrnuta v hlavě 04, 05, 11 a 13 (5)) o 4,5 miliardy EUR bylo dosaženo 99 % konečné míry čerpání prostředků (bez schválení devátého opravného rozpočtu by se jednalo o 88 %);

| — | prognózy členských států ohledně plateb týkajících se výdajových závazků uzavřených mezi lety 2000 a 2006 se v posledních třech letech zlepšily. Celkové nadhodnocení se snížilo z 33 % v roce 2006 na 18 % v roce 2007 a 16 % v roce 2008. Pokud jde o závazky učiněné ve stávajícím programovém období (2007–2013), nadhodnocení plateb v roce 2008 bylo 27 %. |
| --- | --- |

—

prognózy členských států ohledně plateb týkajících se výdajových závazků uzavřených mezi lety 2000 a 2006 se v posledních třech letech zlepšily. Celkové nadhodnocení se snížilo z 33 % v roce 2006 na 18 % v roce 2007 a 16 % v roce 2008. Pokud jde o závazky učiněné ve stávajícím programovém období (2007–2013), nadhodnocení plateb v roce 2008 bylo 27 %.

Provádění programů

Výdaje na politiky soudržnosti

| 3.5 | Pokud jde o programy v rámci strukturálních opatření v období 2000–2006, čerpání prostředků na platby na rok 2008 bylo výrazně vyšší, než se očekávalo. Místo odhadovaných 16,3 miliardy EUR dosáhly platby 24,0 miliardy EUR. Původní odhad vycházel z předpokladu, že se výše žádostí o platbu v roce 2008 sníží, protože pravidlo n+2 (6)se už na tento rok nevztahuje a od roku 2006 nevznikly žádné nové závazky. K očekávanému snížení však nedošlo. |
| --- | --- |

3.5

Pokud jde o programy v rámci strukturálních opatření v období 2000–2006, čerpání prostředků na platby na rok 2008 bylo výrazně vyšší, než se očekávalo. Místo odhadovaných 16,3 miliardy EUR dosáhly platby 24,0 miliardy EUR. Původní odhad vycházel z předpokladu, že se výše žádostí o platbu v roce 2008 sníží, protože pravidlo n+2 (6)se už na tento rok nevztahuje a od roku 2006 nevznikly žádné nové závazky. K očekávanému snížení však nedošlo.

| 3.6 | Členské státy předkládaly prohlášení o shodě ke schválení Komisi se zpožděním (viz bod 6.26). Tato prohlášení jsou přitom předpokladem pro proplacení částek v rámci programů soudržnosti v období 2007–2013. Čerpání prostředků na platby pak bylo výrazně nižší, než se očekávalo (12,6 miliardy EUR). V roce 2008 představovaly téměř všechny platby na nové programové období počáteční zálohy. |
| --- | --- |

3.6

Členské státy předkládaly prohlášení o shodě ke schválení Komisi se zpožděním (viz bod 6.26). Tato prohlášení jsou přitom předpokladem pro proplacení částek v rámci programů soudržnosti v období 2007–2013. Čerpání prostředků na platby pak bylo výrazně nižší, než se očekávalo (12,6 miliardy EUR). V roce 2008 představovaly téměř všechny platby na nové programové období počáteční zálohy.

| 3.6 | Členské státy mají do 12 měsíců od schválení programu předložit dokumenty o posouzení souladu. Ve většině případů členské státy čekaly s předložením těchto dokumentů až na konec lhůty a v některých případech byly dokumenty předloženy po uplynutí lhůty. Po obdržení dokumentů o posouzení souladu provedla Komise v řádném termínu své schvalovací postupy.

  V některých případech členské státy nepodaly žádosti o průběžné platby, dokonce i když byly dokumenty o posouzení souladu již schváleny. To naznačuje, že mnohé programy byly na místě prováděny pomalu. |
| --- | --- |

3.6

V některých případech členské státy nepodaly žádosti o průběžné platby, dokonce i když byly dokumenty o posouzení souladu již schváleny. To naznačuje, že mnohé programy byly na místě prováděny pomalu.

Plán evropské hospodářské obnovy

| 3.7 | Dne 26. listopadu 2008 Komise předložila strukturu plánu evropské hospodářské obnovy jako společné evropské odezvy na současnou finanční a hospodářskou krizi (7). |
| --- | --- |

3.7

Dne 26. listopadu 2008 Komise předložila strukturu plánu evropské hospodářské obnovy jako společné evropské odezvy na současnou finanční a hospodářskou krizi (7).

| 3.8 | Jako součást příspěvku EU k tomuto stimulačnímu opatření se v plánu navrhovalo zrychlit platby v rámci strukturálních fondů. Bylo navrženo zjednodušit kritéria pro poskytování podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF) a Evropského sociálního fondu, přepracovat plán výdajů a urychlit výplatu záloh od počátku roku 2009. To členským státům umožnilo mít dříve přístup k zálohovým platbám ve výši až 1,8 miliardy EUR z Evropského sociálního fondu, aby mohly posílit aktivní politiku na trhu práce, přesměrovat podporu na nejzranitelnější skupiny obyvatel a zintenzivnit opatření na podporu dovedností. Součástí plánu bylo také poskytnout další 4,5 miliardy EUR zálohových plateb z ERDF v rámci financování soudržnosti. Ke zlepšení energetického propojení a širokopásmové infrastruktury hodlá Komise v období 2009–2010 uvolnit dodatečných 5,0 miliardy EUR. Tento balíček zahrnuje celkem 3,98 miliardy EUR na investice do zachycování a ukládání CO2, do projektů zaměřených na větrnou energii na moři a do energetického propojení a 1,02 miliardy EUR na rozšíření a modernizaci vysokorychlostního internetu ve venkovských oblastech a na řešení nových problémů v agroenvironmentální oblasti. Dopad plánu obnovy na rozpočet se projeví až od roku 2009. |
| --- | --- |

3.8

Jako součást příspěvku EU k tomuto stimulačnímu opatření se v plánu navrhovalo zrychlit platby v rámci strukturálních fondů. Bylo navrženo zjednodušit kritéria pro poskytování podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF) a Evropského sociálního fondu, přepracovat plán výdajů a urychlit výplatu záloh od počátku roku 2009. To členským státům umožnilo mít dříve přístup k zálohovým platbám ve výši až 1,8 miliardy EUR z Evropského sociálního fondu, aby mohly posílit aktivní politiku na trhu práce, přesměrovat podporu na nejzranitelnější skupiny obyvatel a zintenzivnit opatření na podporu dovedností. Součástí plánu bylo také poskytnout další 4,5 miliardy EUR zálohových plateb z ERDF v rámci financování soudržnosti. Ke zlepšení energetického propojení a širokopásmové infrastruktury hodlá Komise v období 2009–2010 uvolnit dodatečných 5,0 miliardy EUR. Tento balíček zahrnuje celkem 3,98 miliardy EUR na investice do zachycování a ukládání CO2, do projektů zaměřených na větrnou energii na moři a do energetického propojení a 1,02 miliardy EUR na rozšíření a modernizaci vysokorychlostního internetu ve venkovských oblastech a na řešení nových problémů v agroenvironmentální oblasti. Dopad plánu obnovy na rozpočet se projeví až od roku 2009.

Zbývající rozpočtové závazky („RAL“)

| 3.9 | Zbývající rozpočtové závazky (tj. nevyužité závazky přenesené za účelem pokrytí budoucích výdajů, známé také pod zkratkou „RAL“ – z franc. reste à liquider), zejména u víceletých programů, stouply o 16,4 miliardy EUR (11,8 %) na 155,0 miliardy EUR. Jen v oblastech politiky financovaných prostřednictvím rozlišených prostředků (8)dosáhly zbývající rozpočtové závazky výše 153,8 miliardy EUR, což při míře výdajů roku 2008 v příslušných oblastech politiky odpovídá závazkům za 1,8 roku nebo platbám za 2,3 roku. Téměř 80 % zbývajících závazků je nicméně z let 2007 a 2008, a týká se tudíž finančního rámce 2007–2013. Struktura kumulovaných zbývajících závazků ukazuje, jaký dopad má snaha o jejich vyrovnání uskutečněním plateb dříve, než se uplatní pravidlo o automatickém zrušení závazku k prostředkům, které platí pro strukturální fondy i pro Fond soudržnosti (pravidlo n+2/n+3). |
| --- | --- |

3.9

Zbývající rozpočtové závazky (tj. nevyužité závazky přenesené za účelem pokrytí budoucích výdajů, známé také pod zkratkou „RAL“ – z franc. reste à liquider), zejména u víceletých programů, stouply o 16,4 miliardy EUR (11,8 %) na 155,0 miliardy EUR. Jen v oblastech politiky financovaných prostřednictvím rozlišených prostředků (8)dosáhly zbývající rozpočtové závazky výše 153,8 miliardy EUR, což při míře výdajů roku 2008 v příslušných oblastech politiky odpovídá závazkům za 1,8 roku nebo platbám za 2,3 roku. Téměř 80 % zbývajících závazků je nicméně z let 2007 a 2008, a týká se tudíž finančního rámce 2007–2013. Struktura kumulovaných zbývajících závazků ukazuje, jaký dopad má snaha o jejich vyrovnání uskutečněním plateb dříve, než se uplatní pravidlo o automatickém zrušení závazku k prostředkům, které platí pro strukturální fondy i pro Fond soudržnosti (pravidlo n+2/n+3).

| 3.9 | Celková úroveň zbývajících závazků odpovídá přibližně dvěma rokům závazků, což je v případě strukturálních fondů normální úroveň. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Zbývající rozpočtové závazky jsou přirozeným důsledkem rozlišených výdajů, neboť realizace výdajových programů trvá více let a závazky vznikají několik let před tím, než se uskuteční odpovídající platba. Vzhledem k tomu, že závazky se vyrovnávají příslušnými platbami, skutečnost, že jejich výše výrazně překračuje objem plateb, dlouhodobě vede ke kumulaci zbývajících závazků, přičemž tento stav se každoročně přenáší do dalšího roku. |
| --- | --- |

3.10

Zbývající rozpočtové závazky jsou přirozeným důsledkem rozlišených výdajů, neboť realizace výdajových programů trvá více let a závazky vznikají několik let před tím, než se uskuteční odpovídající platba. Vzhledem k tomu, že závazky se vyrovnávají příslušnými platbami, skutečnost, že jejich výše výrazně překračuje objem plateb, dlouhodobě vede ke kumulaci zbývajících závazků, přičemž tento stav se každoročně přenáší do dalšího roku.

| 3.11 | Nejvyšší podíl zbývajících závazků se týká oblasti soudržnosti (viz
  graf 3.1
  ). V této oblasti dosáhly zbývající závazky výše 103 miliard EUR (9)(přibližně 66 % celkového objemu), což při míře výdajů roku 2008 odpovídá závazkům za 2,2 roku nebo platbám za 2,9 roku. Valná většina zbývajících závazků v této oblasti (73,8 miliardy EUR) se vztahuje k současnému období 2007–2013. Zbývající závazky týkající se finančního rámce 2000–2006 činily 29,3 miliardy EUR. |
| --- | --- |

3.11

Nejvyšší podíl zbývajících závazků se týká oblasti soudržnosti (viz
  graf 3.1
  ). V této oblasti dosáhly zbývající závazky výše 103 miliard EUR (9)(přibližně 66 % celkového objemu), což při míře výdajů roku 2008 odpovídá závazkům za 2,2 roku nebo platbám za 2,9 roku. Valná většina zbývajících závazků v této oblasti (73,8 miliardy EUR) se vztahuje k současnému období 2007–2013. Zbývající závazky týkající se finančního rámce 2000–2006 činily 29,3 miliardy EUR.

| 3.11 | Úroveň zbývajících závazků v oblasti soudržnosti je srovnatelná s jinými oblastmi s rozlišenými prostředky na závazky (jako je výzkum, transevropské sítě, vnější akce). Jak Účetní dvůr vysvětluje v bodě 3.9, víceleté financování politiky soudržnosti si vyžaduje systém převádění neproplacených závazků do následujícího roku. Rozpočtová kázeň je prosazována pomocí automatického zrušení závazků (pravidlo n+2/n+3), jak uvedl Účetní dvůr. Tuto kázeň potvrzuje skutečnost, že zbývající závazky se týkají především roků 2007 a 2008, jelikož na předchozí roky se již vztahuje uvedené pravidlo. |
| --- | --- |

3.11

Graf 3.1 — Vývoj kumulovaných zbývajících rozpočtových závazků u strukturálních fondů v období 2000–2006 a v oblasti soudržnosti v období 2007–2008 (1)

Image

| 3.12 | Přibližně 13,4 % celkových zbývajících závazků (20,9 miliardy EUR) souviselo s Fondem soudržnosti, přestože na něj připadá pouze asi 6,2 % celkových schválených prostředků na závazky pro rok 2008. Ve srovnání s rokem 2007 se jedná o zvýšení o 2,8 miliardy EUR, tedy přibližně 15,5 %. Vysoký podíl zbývajících závazků týkající se Fondu soudržnosti odpovídá při míře výdajů roku 2008 závazkům za 1,4 roku nebo platbám za 4,9 roku. |
| --- | --- |

3.12

Přibližně 13,4 % celkových zbývajících závazků (20,9 miliardy EUR) souviselo s Fondem soudržnosti, přestože na něj připadá pouze asi 6,2 % celkových schválených prostředků na závazky pro rok 2008. Ve srovnání s rokem 2007 se jedná o zvýšení o 2,8 miliardy EUR, tedy přibližně 15,5 %. Vysoký podíl zbývajících závazků týkající se Fondu soudržnosti odpovídá při míře výdajů roku 2008 závazkům za 1,4 roku nebo platbám za 4,9 roku.

| 3.12 | Podle předpisového rámce Fondu soudržnosti na období let 2000–2006 jsou platby pozastaveny, jakmile projekt vyčerpá 80 % svého rozpočtu (a ne 95 %, jak je tomu v případě jiných programů strukturálních fondů). Velká většina těchto projektů již dosáhla svého stropu, a vysoká úroveň zbývajících závazků je tudíž přirozeným důsledkem právních předpisů.

  Navíc v případě projektů Fondu soudržnosti neexistují oproti strukturálním fondům pro období let 2000–2006 automatická zrušení závazků.


  Pro období let 2007–2013 je Fond soudržnosti plánován společně s EFRR a pravidla pro automatická zrušení závazků se použijí na oba fondy. Tímto se v budoucnosti sníží zbývající závazky Fondu soudržnosti. |
| --- | --- |

3.12

Navíc v případě projektů Fondu soudržnosti neexistují oproti strukturálním fondům pro období let 2000–2006 automatická zrušení závazků.

Pro období let 2007–2013 je Fond soudržnosti plánován společně s EFRR a pravidla pro automatická zrušení závazků se použijí na oba fondy. Tímto se v budoucnosti sníží zbývající závazky Fondu soudržnosti.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 3.13 | Míry výdajů v roce 2008 zůstaly vysoké. Pokud jde o oblast politiky „soudržnost“, prostředky na počáteční platby se opravnými rozpočty snížily o 4,5 miliardy EUR v důsledku zpoždění při plnění nových programů na období 2007–2013. |
| --- | --- |

3.13

Míry výdajů v roce 2008 zůstaly vysoké. Pokud jde o oblast politiky „soudržnost“, prostředky na počáteční platby se opravnými rozpočty snížily o 4,5 miliardy EUR v důsledku zpoždění při plnění nových programů na období 2007–2013.

| 3.13 | Jak poznamenal Účetní dvůr v bodě 3.3, snižování přídělů na platby prostřednictvím opravných rozpočtů svědčí o dobrém rozpočtovém řízení. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Členské státy zlepšily prognózování výdajů v oblasti strukturálních fondů a snížily míru nadhodnocení. |
| --- | --- |

3.14

Členské státy zlepšily prognózování výdajů v oblasti strukturálních fondů a snížily míru nadhodnocení.

| 3.14 | Ačkoli se prognózy pro období let 2000–2006 zlepšily, nadhodnocení pro období let 2007–2013 představovalo 27 % (byly provedeny prognózy pro první rok). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Zbývající rozpočtové závazky u rozlišených výdajů zůstávají na velmi vysoké úrovni a přesahují celkové rozpočtové prostředky na závazky na rok 2008. Většina zbývajících rozpočtových závazků je však nyní z roku 2007 a 2008, a týká se tak současného finančního rámce. Účetní dvůr Komisi doporučuje vyzvat členské státy k tomu, aby zbývající dokumenty související s prohlášením o shodě systémů řízení a kontroly předložily co nejdříve a v náležité kvalitě, aby se tak zabránilo dalším zpožděním s průběžnými platbami a dalšímu nárůstu zbývajících rozpočtových závazků. |
| --- | --- |

3.15

Zbývající rozpočtové závazky u rozlišených výdajů zůstávají na velmi vysoké úrovni a přesahují celkové rozpočtové prostředky na závazky na rok 2008. Většina zbývajících rozpočtových závazků je však nyní z roku 2007 a 2008, a týká se tak současného finančního rámce. Účetní dvůr Komisi doporučuje vyzvat členské státy k tomu, aby zbývající dokumenty související s prohlášením o shodě systémů řízení a kontroly předložily co nejdříve a v náležité kvalitě, aby se tak zabránilo dalším zpožděním s průběžnými platbami a dalšímu nárůstu zbývajících rozpočtových závazků.

| 3.15 | Velký podíl zbývajících závazků na konci roku 2008 sestává pouze z rozdílu mezi závazky na nové programové období a vyplacenými zálohami. V důsledku omezených průběžných plateb se zbývající závazky nutně zvýšily.

  Komise podnikla v letech 2008 a 2009 kroky, aby dosáhla pokroku ohledně procesu posouzení souladu, a to prostřednictvím zaslání upomínek, navázání kontaktů a organizování schůzek s členskými státy. Právní předpisy týkající se náhrady předběžného financování v případě, že žádost o platby není předložena do 24 měsíců, jakož i použití automatického pravidla zrušení závazku, vytvoří rovněž tlak na členské státy. Viz rovněž odpověď k bodu 3.6.


  Ke dni 30. června 2009 představuje celkový počet obdržených a schválených zpráv 93 % respektive 58 % prostředků na období let 2007–2013. |
| --- | --- |

3.15

Komise podnikla v letech 2008 a 2009 kroky, aby dosáhla pokroku ohledně procesu posouzení souladu, a to prostřednictvím zaslání upomínek, navázání kontaktů a organizování schůzek s členskými státy. Právní předpisy týkající se náhrady předběžného financování v případě, že žádost o platby není předložena do 24 měsíců, jakož i použití automatického pravidla zrušení závazku, vytvoří rovněž tlak na členské státy. Viz rovněž odpověď k bodu 3.6.

Ke dni 30. června 2009 představuje celkový počet obdržených a schválených zpráv 93 % respektive 58 % prostředků na období let 2007–2013.

---

(1)  Nezahrnuje účelově vázané příjmy v roce 2008. Mezi účelově vázané příjmy patří mimo jiné zpětně získané částky, které byly chybně vyplaceny a které se přidělují zpět do původní rozpočtové položky, dále příspěvky od členů ESVO zvyšující určité rozpočtové položky či příjmy od třetích stran, s nimiž byly uzavřeny dohody o finančním příspěvku na činnosti EU.

(2)  Přebytek rozpočtu je výsledkem plnění rozpočtu. Nejedná se o rezervu a přebytek nelze kumulovat a použít k financování výdajů v budoucích letech. Nepoužité příjmy, které tvoří tento přebytek, se započtou proti vlastním zdrojům, jež mají být vybrány za následující rok.

(3)  Podrobné informace o plnění rozpočtu na rok 2008 lze získat z části II účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2008 a z dokumentů Komise (GŘ pro rozpočet) s názvem „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2008“ a „Analýza plnění rozpočtu strukturálních fondů a Fondu soudržnosti v roce 2008“.

(4)  Jako termín označující oblast politiky byla „soudržnost“ (viz kapitola 6) zavedena pro programové období 2007–2013; do této oblasti spadají strukturální fondy (Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský sociální fond) a Fond soudržnosti. Dříve (v programovém období 2000–2006) strukturální fondy zahrnovaly Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a také orientační sekci Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a Finanční nástroj pro orientaci rybolovu. Fond soudržnosti se nepovažoval za strukturální fond, neboť měl vlastní právní základ. Vzhledem k tomu, že tato kapitola pojednává o různých programových obdobích, termín „oblast soudržnosti“ i termín „strukturální fondy“ jsou použity záměrně.

(5)  Hlavy rozpočtu se týkají následujících oblastí politiky 04 – Zaměstnanost a sociální věci; 05 – Zemědělství a rozvoj venkova; 11 – Rybolov a námořní záležitosti; 13 – Regionální politika.

(6)  Pravidlo n+2 vyžaduje automatické zrušení závazků ke všem prostředkům, které nejsou využity do konce druhého roku následujícího po roku, kdy byly přiděleny.

(7)  Sdělení Komise Evropské radě – Plán evropské hospodářské obnovy (KOM(2008) 800 v konečném znění ze dne 26. listopadu 2008), ve znění návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, pokud jde o víceletý finanční rámec (KOM(2009) 171 v konečném znění ze dne 8. dubna 2009).

(8)  V rozpočtu EU se rozlišují dva druhy rozpočtových prostředků: nerozlišené prostředky a rozlišené prostředky. Prostřednictvím nerozlišených prostředků se financují operace ročního charakteru, např. správní výdaje. Rozlišené prostředky jsou určeny k provádění víceletých činností a související platby lze učinit během roku, kdy vznikl závazek, a během následujících let. Rozlišené prostředky se využívají zejména u strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.

(9)  Pokud jde o soudržnost, viz zpráva „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok 2008“, s. 41.

---

KAPITOLA 4

Příjmy

OBSAH

Úvod

Rozsah auditu

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

Správnost operací

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

Účelnost systémů

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH

Monitorování používání směrnic o DPH

Zpráva podle článku 12 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89

Vlastní zdroje odvozené z HND

Roční údaje o HND

Sestavování národních účtů v členských státech

Obecné a zvláštní výhrady

Ověřování soupisů k HND v členských státech

Závěry a doporučení

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH

Vlastní zdroje odvozené z HND

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 4.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora, které se týká příjmů. Příjmy rozpočtu Evropské unie se skládají z vlastních zdrojů a ostatních příjmů. Jak je zřejmé z
  tabulky 4.1
  vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (89,4 %). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

4.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora, které se týká příjmů. Příjmy rozpočtu Evropské unie se skládají z vlastních zdrojů a ostatních příjmů. Jak je zřejmé z
  tabulky 4.1
  vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (89,4 %).

Tabulka 4.1 –   Příjmy za rozpočtový rok 200

| Rozpo- čtová hlava | Druh příjmu | Popis | Příjmy v roce 2008


  (v mil. EUR) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tradiční vlastní zdroje (TVZ) | Zemědělské poplatky (kapitola 10) | 1 278 | 1,0 |
| Dávky z cukru a izoglukózy (kapitola 11) | 708 | 0,6 |
| Cla (kapitola 12) | 15 297 | 12,6 |
| 1 | Vlastní zdroj odvozený z DPH | Zdroj odvozený z DPH (daně z přidané hodnoty) běžného rozpočtového roku (kapitola 13) | 17 966 | 14,8 |
| 1 | Vlastní zdroj odvozený z HND | Zdroj odvozený z HND (hrubého národního důchodu) běžného finančního roku (kapitola 14) | 73 015 | 60,1 |
| 1 | Oprava rozpočtové nevyváženosti | Oprava poskytnutá Spojenému království (kapitola 15) | 385 | 0,3 |
| | | VLASTNÍ ZDROJE CELKEM | 108 649 | 89,4 |
| 3 | | Přebytky, salda a opravy | 4 174 | 3,4 |
| 4 | | Příjmy od osob pracujících v orgánech a jiných institucích Společenství | 977 | 0,8 |
| 5 | | Příjmy ze správní činnosti orgánů | 353 | 0,3 |
| 6 | | Příspěvky a vrácení v rámci dohod a programů Společenství | 5 564 | 4,6 |
| 7 | | Úroky z prodlení a pokuty | 1 794 | 1,5 |
| 8 | | Výpůjční a úvěrové operace | 34 | 0,0 |
| 9 | | Různé příjmy | 39 | 0,0 |
| | | JINÉ PŘÍJMY CELKEM | 12 935 | 10,6 |
| Příjmy za rok celkem | 121 584 | 100,0 |
| Zdroj: Účetní závěrka za rok 2008. |

Rozpo- čtová hlava

Druh příjmu

Popis

Příjmy v roce 2008

(v mil. EUR)

%

1

Tradiční vlastní zdroje (TVZ)

Zemědělské poplatky (kapitola 10)

1 278

1,0

Dávky z cukru a izoglukózy (kapitola 11)

708

0,6

Cla (kapitola 12)

15 297

12,6

1

Vlastní zdroj odvozený z DPH

Zdroj odvozený z DPH (daně z přidané hodnoty) běžného rozpočtového roku (kapitola 13)

17 966

14,8

1

Vlastní zdroj odvozený z HND

Zdroj odvozený z HND (hrubého národního důchodu) běžného finančního roku (kapitola 14)

73 015

60,1

1

Oprava rozpočtové nevyváženosti

Oprava poskytnutá Spojenému království (kapitola 15)

385

0,3

VLASTNÍ ZDROJE CELKEM

108 649

89,4

3

Přebytky, salda a opravy

4 174

3,4

4

Příjmy od osob pracujících v orgánech a jiných institucích Společenství

977

0,8

5

Příjmy ze správní činnosti orgánů

353

0,3

6

Příspěvky a vrácení v rámci dohod a programů Společenství

5 564

4,6

7

Úroky z prodlení a pokuty

1 794

1,5

8

Výpůjční a úvěrové operace

34

0,0

9

Různé příjmy

39

0,0

JINÉ PŘÍJMY CELKEM

12 935

10,6

Příjmy za rok celkem

121 584

100,0

Zdroj: Účetní závěrka za rok 2008.

| 4.2 | Dne 26. ledna 2009 přijala Rada pozměněná pravidla (1), kterými se provádí nové rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (2007/436/ES, Euratom) (2), které vstoupilo v platnost 1. března 2009 se zpětnou účinností od 1. ledna 2007. Jelikož proces ratifikace nebyl ke konci roku 2008 dokončen, příspěvky členských států za roky 2007 a 2008 odvozené od DPH a HND musely být v roce 2009 přepočteny. |
| --- | --- |

4.2

Dne 26. ledna 2009 přijala Rada pozměněná pravidla (1), kterými se provádí nové rozhodnutí o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (2007/436/ES, Euratom) (2), které vstoupilo v platnost 1. března 2009 se zpětnou účinností od 1. ledna 2007. Jelikož proces ratifikace nebyl ke konci roku 2008 dokončen, příspěvky členských států za roky 2007 a 2008 odvozené od DPH a HND musely být v roce 2009 přepočteny.

Rozsah auditu

| 4.3 | Účetní dvůr vybral ze záznamů Komise o veškerých vybraných příjmech reprezentativní statistický vzorek 60 inkasních příkazů a zkoumal správnost operací na úrovni Komise (viz
  příloha 4.1
  ). Součástí auditu byla kontrola opatření přijatých v návaznosti na některé předchozí připomínky (viz
  příloha 4.2
  ). Další auditní činnosti, které Účetní dvůr provedl, jsou popsány v bodech 4.4–4.8. |
| --- | --- |

4.3

Účetní dvůr vybral ze záznamů Komise o veškerých vybraných příjmech reprezentativní statistický vzorek 60 inkasních příkazů a zkoumal správnost operací na úrovni Komise (viz
  příloha 4.1
  ). Součástí auditu byla kontrola opatření přijatých v návaznosti na některé předchozí připomínky (viz
  příloha 4.2
  ). Další auditní činnosti, které Účetní dvůr provedl, jsou popsány v bodech 4.4–4.8.

Tradiční vlastní zdroje

| 4.4 | Není možné, aby audit, kterým Účetní dvůr kontroluje operace, na nichž se zakládá účetní závěrka, obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu. |
| --- | --- |

4.4

Není možné, aby audit, kterým Účetní dvůr kontroluje operace, na nichž se zakládá účetní závěrka, obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu.

| 4.5 | Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly ve třech členských státech (3)a přezkoumal jejich účetní systémy pro tradiční vlastní zdroje (TVZ). V každém z těchto tří členských států zkontrolovali auditoři náhodný vzorek 30 dovozních celních prohlášení. |
| --- | --- |

4.5

Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly ve třech členských státech (3)a přezkoumal jejich účetní systémy pro tradiční vlastní zdroje (TVZ). V každém z těchto tří členských států zkontrolovali auditoři náhodný vzorek 30 dovozních celních prohlášení.

| 4.6 | Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly v Komisi, včetně jejích inspekcí v členských státech. Zkoumal účty k tradičním vlastním zdrojům a analyzoval tok cel a poplatků, aby získal přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost a správnost zaúčtovaných částek. Posuzovala se i dozorčí úloha PVVZ (4). |
| --- | --- |

4.6

Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly v Komisi, včetně jejích inspekcí v členských státech. Zkoumal účty k tradičním vlastním zdrojům a analyzoval tok cel a poplatků, aby získal přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost a správnost zaúčtovaných částek. Posuzovala se i dozorčí úloha PVVZ (4).

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 4.7 | Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotných sazeb na pomyslně harmonizovaný vyměřovací základ DPH nebo HND členských států vypočítaný podle pravidel Společenství. Tyto dva vlastní zdroje vycházejí z makroekonomických statistik, jejichž výchozí údaje nelze zkontrolovat přímo. Audit proto při posuzování systémů, které Komise používá pro zpracování údajů až do okamžiku, kdy jsou tyto údaje zahrnuty do konečné účetní závěrky, vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy. Audit tedy pokryl sestavování ročního rozpočtu a správnost příspěvků členských států. |
| --- | --- |

4.7

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotných sazeb na pomyslně harmonizovaný vyměřovací základ DPH nebo HND členských států vypočítaný podle pravidel Společenství. Tyto dva vlastní zdroje vycházejí z makroekonomických statistik, jejichž výchozí údaje nelze zkontrolovat přímo. Audit proto při posuzování systémů, které Komise používá pro zpracování údajů až do okamžiku, kdy jsou tyto údaje zahrnuty do konečné účetní závěrky, vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy. Audit tedy pokryl sestavování ročního rozpočtu a správnost příspěvků členských států.

| 4.8 | Při auditu se rovněž posuzovaly systémy dohledu a kontroly Komise, jejichž účelem je poskytovat jistotu, že tyto zdroje jsou vypočteny a vybrány správně, a dále se posuzovaly role PVVZ a výboru pro HND (5). Kromě toho Účetní dvůr ve čtyřech členských státech (6)zkoumal systémy dohledu a kontroly národních statistických úřadů (NSÚ) pro sestavování národních účtů. |
| --- | --- |

4.8

Při auditu se rovněž posuzovaly systémy dohledu a kontroly Komise, jejichž účelem je poskytovat jistotu, že tyto zdroje jsou vypočteny a vybrány správně, a dále se posuzovaly role PVVZ a výboru pro HND (5). Kromě toho Účetní dvůr ve čtyřech členských státech (6)zkoumal systémy dohledu a kontroly národních statistických úřadů (NSÚ) pro sestavování národních účtů.

| 4.9 | Zdroj odvozený z HND se používá na vyrovnávání rozpočtu. Případné podhodnocení HND u konkrétního členského státu sice celkový vlastní zdroj odvozený z HND neovlivňuje, avšak v jeho důsledku se do doby, než je tento problém zjištěn a odstraněn, zvyšují příspěvky od ostatních členských států. |
| --- | --- |

4.9

Zdroj odvozený z HND se používá na vyrovnávání rozpočtu. Případné podhodnocení HND u konkrétního členského státu sice celkový vlastní zdroj odvozený z HND neovlivňuje, avšak v jeho důsledku se do doby, než je tento problém zjištěn a odstraněn, zvyšují příspěvky od ostatních členských států.

SPRÁVNOST OPERACÍ

Tradiční vlastní zdroje

| 4.10 | Tradiční vlastní zdroje stanovují a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny těchto částek se platí Společenství a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na úhradu nákladů na výběr. Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výkaz stanovených cel a poplatků (výkaz z účtu „A“ a čtvrtletní výkaz stanovených cel a poplatků, které do účtu „A“ zahrnuty nebyly (výkaz z účtu „B“) (7). |
| --- | --- |

4.10

Tradiční vlastní zdroje stanovují a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny těchto částek se platí Společenství a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na úhradu nákladů na výběr. Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výkaz stanovených cel a poplatků (výkaz z účtu „A“ a čtvrtletní výkaz stanovených cel a poplatků, které do účtu „A“ zahrnuty nebyly (výkaz z účtu „B“) (7).

| 4.11 | Účetní dvůr zjistil, že celkově výkazy členských států zaslané Komisi neobsahují významné chyby. |
| --- | --- |

4.11

Účetní dvůr zjistil, že celkově výkazy členských států zaslané Komisi neobsahují významné chyby.

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 4.12 | Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že výpočty příspěvků členských států a platby těchto příspěvků neobsahují významné chyby. |
| --- | --- |

4.12

Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že výpočty příspěvků členských států a platby těchto příspěvků neobsahují významné chyby.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Tradiční vlastní zdroje

| 4.13 | Audity na místě provedené Účetním dvorem potvrdily, že auditované systémy dohledu a kontroly pro účtování o clech a tradičních vlastních zdrojích fungují celkově dobře. |
| --- | --- |

4.13

Audity na místě provedené Účetním dvorem potvrdily, že auditované systémy dohledu a kontroly pro účtování o clech a tradičních vlastních zdrojích fungují celkově dobře.

| 4.14 | Avšak podobně jako v předchozích letech upozornil audit Účetního dvora na problémy, které mají vliv na částky zapsané na účty „B“ a které by, přestože nejsou natolik významné, aby ovlivnily celkový závěr, měly být napraveny: |
| --- | --- |

4.14

Avšak podobně jako v předchozích letech upozornil audit Účetního dvora na problémy, které mají vliv na částky zapsané na účty „B“ a které by, přestože nejsou natolik významné, aby ovlivnily celkový závěr, měly být napraveny:

| 4.14 | Vzhledem k velkému počtu účtů „B“, které jsou často vedeny přímo na místě jednotlivými celními úřady a obvykle obsahují složité případy výběru cla po propuštění zboží, bylo prověřování účtů „B“ zaměřené na zjišťování a odstraňování jednotlivých chyb na těchto účtech předmětem inspekcí Komise v roce 2008 a je jím i v roce 2009. Prověřování účtů „B“ je již řadu let vždy obecným předmětem inspekcí Komise. Toto prověřování se uskutečnilo ve všech členských státech. Kromě toho Komise v roce 2007 členským státům poskytla také zvláštní pokyny k účtům „B“, aby zlepšila jejich informovanost o správném používání těchto účtů. |
| --- | --- |

4.14

| — | opožděné stanovení a výběr cel a poplatků, přestože celní orgány (8)již znaly splatné částky a totožnost dlužníků, |
| --- | --- |

—

opožděné stanovení a výběr cel a poplatků, přestože celní orgány (8)již znaly splatné částky a totožnost dlužníků,

| — | Komise bude sledovat, zda dotčené členské státy přijmou opatření v návaznosti na tato zjištění. V případě zpoždění ve zpřístupnění vlastních zdrojů rozpočtu EU bude požadován úrok z prodlení. |
| --- | --- |

—

| — | nedostatek vnitrostátních pokynů (9)pro odhad výše dluhů, jejichž vybrání je nepravděpodobné. |
| --- | --- |

—

nedostatek vnitrostátních pokynů (9)pro odhad výše dluhů, jejichž vybrání je nepravděpodobné.

| — | Pokud jde o doporučení Účetního dvora zavést formální postup, bude sledováno, zda dotčené dva členské státy přijmou návazná opatření. |
| --- | --- |

—

| 4.15 | V jedné z předchozích výročních zpráv (10)dále Účetní dvůr konstatoval, že četnost fyzických kontrol u dovozů byla velmi nízká. Komise odpověděla, že nízkou četnost kompenzují „kontroly založené na auditu“. Účetní dvůr však četnost těchto auditů založených na kontrolách po propuštění zboží v několika členských státech kritizoval (11). |
| --- | --- |

4.15

V jedné z předchozích výročních zpráv (10)dále Účetní dvůr konstatoval, že četnost fyzických kontrol u dovozů byla velmi nízká. Komise odpověděla, že nízkou četnost kompenzují „kontroly založené na auditu“. Účetní dvůr však četnost těchto auditů založených na kontrolách po propuštění zboží v několika členských státech kritizoval (11).

| 4.15 | Podle právního rámce Společenství jsou členské státy samy odpovědné za vytvoření svých kontrolních strategií na ochranu finančních zájmů EU v oblasti tradičních vlastních zdrojů. Všechny kontrolní činnosti by však měly být zaměřeny především na skutečná rizika stanovená pomocí vhodných metod analýzy rizik. To napomáhá dosažení co nejlepších výsledků při optimálním využití zdrojů. Cílit je třeba na vysoce rizikové obchodníky a operace a současně zajistit přiměřené pokrytí obchodníků představujících střední a nízkou míru rizika.

  Pro rok 2009 Komise kontrolní strategie členských států pro tradiční vlastní zdroje zvolila za obecný předmět inspekcí. Během těchto inspekcí prověřuje stanovenou kontrolní strategii, použití analýzy rizik při přípravě kontrolních programů, provádění kontrolních programů a kvalitu uskutečněných kontrol po propuštění zboží. |
| --- | --- |

4.15

Pro rok 2009 Komise kontrolní strategie členských států pro tradiční vlastní zdroje zvolila za obecný předmět inspekcí. Během těchto inspekcí prověřuje stanovenou kontrolní strategii, použití analýzy rizik při přípravě kontrolních programů, provádění kontrolních programů a kvalitu uskutečněných kontrol po propuštění zboží.

| 4.16 | V roce 2008 zveřejnila nejvyšší kontrolní instituce (NKI) jednoho z těchto členských států zprávu (12), která obsahuje podobná zjištění, jaká učinil Účetní dvůr, a která systém kontroly dovozů podléhajících clu v tomto členském státě kritizuje. Zpráva poukazuje zejména na: |
| --- | --- |

4.16

V roce 2008 zveřejnila nejvyšší kontrolní instituce (NKI) jednoho z těchto členských států zprávu (12), která obsahuje podobná zjištění, jaká učinil Účetní dvůr, a která systém kontroly dovozů podléhajících clu v tomto členském státě kritizuje. Zpráva poukazuje zejména na:

| 4.16 | Komise se již kvůli podobným zjištěním obrátila na dotčený členský stát na základě dvou inspekcí provedených v roce 2006 a jedné inspekce provedené v roce 2008 a kontrola opatření přijatých v návaznosti na tato zjištění pokračuje. Během inspekce v roce 2009 bude prověřena celá kontrolní strategie daného členského státu. V průběhu této inspekce budou zohledněna zjištění uvedená ve zprávě nejvyšší kontrolní instituce (NKI) a inspekce bude rovněž zkoumat, zda byla v důsledku těchto zjištění přijata nějaká nápravná opatření.

  Komise vítá činnost vnitrostátních auditních služeb, zvláště pak v oblasti tradičních vlastních zdrojů. Během svých inspekcí Komise pro účely svého posouzení přihlíží k vnitrostátním auditním zprávám, které jsou k dispozici. |
| --- | --- |

4.16

Komise vítá činnost vnitrostátních auditních služeb, zvláště pak v oblasti tradičních vlastních zdrojů. Během svých inspekcí Komise pro účely svého posouzení přihlíží k vnitrostátním auditním zprávám, které jsou k dispozici.

| — | skutečnost, že výsledky celní správy při usnadňování obchodu jsou sice dobré, avšak celní správa musí ještě získat nutné odborné znalosti a zdroje pro dokumentární kontroly, které provádí, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že výsledky celní správy při usnadňování obchodu jsou sice dobré, avšak celní správa musí ještě získat nutné odborné znalosti a zdroje pro dokumentární kontroly, které provádí,

| — | klesající počet a nevyrovnanou kvalitu auditů založených na kontrolách po propuštění zboží, přestože počet při nich nalezených chyb roste, |
| --- | --- |

—

klesající počet a nevyrovnanou kvalitu auditů založených na kontrolách po propuštění zboží, přestože počet při nich nalezených chyb roste,

| — | potřebu vytvořit cíle a normy pro četnost a kvalitu těchto auditů, aby byla zajištěna fiskální kontrola a integrita režimu. |
| --- | --- |

—

potřebu vytvořit cíle a normy pro četnost a kvalitu těchto auditů, aby byla zajištěna fiskální kontrola a integrita režimu.

Účetní dvůr konstatuje, že tyto zprávy NKI představují další prostředek, jak zajistit finanční zájmy Společenství.

Vlastní zdroje odvozené z DPH

| 4.17 | Výhrady jsou nástrojem, který Komisi umožňuje, aby nejisté prvky ve výkazech členských států o DPH ponechala otevřené pro případné opravy i po uplynutí čtyřleté lhůty, kterou stanoví právní předpisy Společenství. V roce 2008 bylo vyjádřeno 41 výhrad a 15 bylo zrušeno, čímž se počet nevyřízených výhrad ke konci roku zvýšil na 163 (viz
  tabulka 4.2
  ). Z nich se 34 týká let před rokem 2000. Z 15 výhrad zrušených v roce 2008 se žádná netýkala nejstarších let 1989, 1993 a 1995. Komise stále nemá žádný účelný prostředek, jenž by zajišťoval, aby jí členské státy poskytovaly dostatečné a včasné informace, které by jí umožnily nevyřízené výhrady týkající se vlastních zdrojů odvozených z DPH zrušit. |
| --- | --- |

4.17

Výhrady jsou nástrojem, který Komisi umožňuje, aby nejisté prvky ve výkazech členských států o DPH ponechala otevřené pro případné opravy i po uplynutí čtyřleté lhůty, kterou stanoví právní předpisy Společenství. V roce 2008 bylo vyjádřeno 41 výhrad a 15 bylo zrušeno, čímž se počet nevyřízených výhrad ke konci roku zvýšil na 163 (viz
  tabulka 4.2
  ). Z nich se 34 týká let před rokem 2000. Z 15 výhrad zrušených v roce 2008 se žádná netýkala nejstarších let 1989, 1993 a 1995. Komise stále nemá žádný účelný prostředek, jenž by zajišťoval, aby jí členské státy poskytovaly dostatečné a včasné informace, které by jí umožnily nevyřízené výhrady týkající se vlastních zdrojů odvozených z DPH zrušit.

| 4.17 | Komise v roce 2008 zahájila novou iniciativu pro zlepšení aktivního řízení výhrad, založenou na řadě objektivních kritérií. Ukázalo se, že řídicí schůzky mezi Komisí a členskými státy, které se v této souvislosti pořádají, jsou účelným nástrojem nejen pro snižování počtu výhrad označených jako významné, zejména nevyřízených výhrad platných po dobu delší než pět let, nýbrž také pro zlepšování výměny informací mezi Komisí a dotčenými členskými státy. Dosud dosažené výsledky nyní mají značný vliv na počet dlouhodobě platných nevyřízených výhrad a pokračování tohoto nového přístupu lze díky nim považovat za opodstatněné. |
| --- | --- |

4.17

Tabulka 4.2 –   Výhrady týkající se DPH k 31.12.2008

| Členské státy | Počet nevyřízených výhrad k 31.12.2007 | Výhrady vyjádřené v roce 2008 | Výhrady zrušené v roce 2008 | Počet nevyřízených výhrad k 31.12.2008 | Nejstarší rok, na nějž se vztahují výhrady |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 8 | 0 | 0 | 8 | 1989 |
| Dánsko | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Německo | 18 | 0 | 0 | 18 | 1999 |
| Řecko | 10 | 0 | 0 | 10 | 1998 |
| Španělsko | 6 | 1 | 4 | 3 | 2001 |
| Francie | 4 | 0 | 0 | 4 | 1993 |
| Irsko | 12 | 5 | 1 | 16 | 1998 |
| Itálie | 14 | 3 | 3 | 14 | 1995 |
| Lucembursko | 1 | 2 | 1 | 2 | 2004 |
| Nizozemsko | 2 | 3 | 0 | 5 | 2002 |
| Rakousko | 8 | 3 | 0 | 11 | 1995 |
| Portugal | 7 | 2 | 0 | 9 | 1996 |
| Finsko | 7 | 3 | 2 | 8 | 1995 |
| Švédsko | 9 | 0 | 0 | 9 | 1995 |
| Spojené království | 5 | 1 | 2 | 4 | 1998 |
| Kypr | 3 | 0 | 0 | 3 | 2004 |
| Česká republika | 1 | 8 | 1 | 8 | 2004 |
| Estonsko | 0 | 9 | 1 | 8 | 2004 |
| Lotyšsko | 1 | 1 | 0 | 2 | 2004 |
| Litva | 2 | 0 | 0 | 2 | 2004 |
| Maďarsko | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Malta | 6 | 0 | 0 | 6 | 2004 |
| Polsko | 3 | 0 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovensko | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Slovinsko | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Bulharsko | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Rumunsko | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Celkem | 137 | 41 | 15 | 163 | |
| EU-15 | 111 | 23 | 13 | 121 | |
| EU-10 | 26 | 18 | 2 | 42 | |
| Zdroj: Evropská komise. |

Členské státy

Počet nevyřízených výhrad k 31.12.2007

Výhrady vyjádřené v roce 2008

Výhrady zrušené v roce 2008

Počet nevyřízených výhrad k 31.12.2008

Nejstarší rok, na nějž se vztahují výhrady

Belgie

8

0

0

8

1989

Dánsko

0

0

0

0

Německo

18

0

0

18

1999

Řecko

10

0

0

10

1998

Španělsko

6

1

4

3

2001

Francie

4

0

0

4

1993

Irsko

12

5

1

16

1998

Itálie

14

3

3

14

1995

Lucembursko

1

2

1

2

2004

Nizozemsko

2

3

0

5

2002

Rakousko

8

3

0

11

1995

Portugal

7

2

0

9

1996

Finsko

7

3

2

8

1995

Švédsko

9

0

0

9

1995

Spojené království

5

1

2

4

1998

Kypr

3

0

0

3

2004

Česká republika

1

8

1

8

2004

Estonsko

0

9

1

8

2004

Lotyšsko

1

1

0

2

2004

Litva

2

0

0

2

2004

Maďarsko

5

0

0

5

2004

Malta

6

0

0

6

2004

Polsko

3

0

0

3

2004

Slovensko

5

0

0

5

2004

Slovinsko

0

0

0

0

Bulharsko

0

0

0

0

Rumunsko

0

0

0

0

Celkem

137

41

15

163

EU-15

111

23

13

121

EU-10

26

18

2

42

Zdroj: Evropská komise.

Monitorování používání směrnic o DPH

| 4.18 | Za správnou aplikaci směrnic o DPH odpovídá generální ředitelství pro daně a celní unii (GŘ TAXUD), které by též mělo monitorovat, jak jsou směrnice prováděny ve vnitrostátním právu a zda jsou s nimi vnitrostátní prováděcí opatření zavedená v členských státech v souladu. V roce 2008 vstoupily v platnost dvě směrnice o DPH (13). GŘ TAXUD však všechna vnitrostátní prováděcí opatření související s těmito dvěma směrnicemi nemonitorovalo. Nesprávné či neúplné provedení ve vnitrostátním právu by mohlo ovlivnit částku vybrané DPH a tím i zaplacenou částku vlastních zdrojů. Mohlo by rovněž narušit fungování jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.18

Za správnou aplikaci směrnic o DPH odpovídá generální ředitelství pro daně a celní unii (GŘ TAXUD), které by též mělo monitorovat, jak jsou směrnice prováděny ve vnitrostátním právu a zda jsou s nimi vnitrostátní prováděcí opatření zavedená v členských státech v souladu. V roce 2008 vstoupily v platnost dvě směrnice o DPH (13). GŘ TAXUD však všechna vnitrostátní prováděcí opatření související s těmito dvěma směrnicemi nemonitorovalo. Nesprávné či neúplné provedení ve vnitrostátním právu by mohlo ovlivnit částku vybrané DPH a tím i zaplacenou částku vlastních zdrojů. Mohlo by rovněž narušit fungování jednotného trhu.

| 4.18 | Komise pravidelně monitoruje právní předpisy členských států o DPH a přijímá vhodná opatření.

  Pokud jde o dvě směrnice týkající se DPH, které nabyly účinnosti v roce 2008, první z nich (14)dává členským státům možnost, avšak nikoli povinnost přijmout vnitrostátní ustanovení odchylující se od běžných pravidel uvedených ve směrnici o DPH za účelem boje proti daňovým podvodům či vyhýbání se daňovým povinnostem. Taková opatření musí být sdělena výboru pro DPH a jejich případné přijetí bude mít příznivý dopad na vlastní zdroje odvozené z DPH. Druhá z těchto směrnic (15)v zásadě nezavádí věcné změny ve stávajících právních předpisech a všechny věcné změny, které zavádí, jsou uvedeny v jejím článku 412, přičemž jejich provádění v dotčených členských státech bylo příslušným způsobem kontrolováno. |
| --- | --- |

4.18

Pokud jde o dvě směrnice týkající se DPH, které nabyly účinnosti v roce 2008, první z nich (14)dává členským státům možnost, avšak nikoli povinnost přijmout vnitrostátní ustanovení odchylující se od běžných pravidel uvedených ve směrnici o DPH za účelem boje proti daňovým podvodům či vyhýbání se daňovým povinnostem. Taková opatření musí být sdělena výboru pro DPH a jejich případné přijetí bude mít příznivý dopad na vlastní zdroje odvozené z DPH. Druhá z těchto směrnic (15)v zásadě nezavádí věcné změny ve stávajících právních předpisech a všechny věcné změny, které zavádí, jsou uvedeny v jejím článku 412, přičemž jejich provádění v dotčených členských státech bylo příslušným způsobem kontrolováno.

| 4.19 | Má-li Komise za to, že členský stát neplní své povinnosti, které pro něj ze směrnice o DPH vyplývají, může věc předložit Soudnímu dvoru (16). V roce 2008 se vyskytly tři takové případy (17), z nichž jeden by mohl vést ke snížení vlastních zdrojů odvozených z DPH. V tomto případě uplynuly od okamžiku, kdy byl případ zapsán do jednotného rejstříku možných nesplnění povinností, do doby, kdy Komise v roce 2008 podala k Soudnímu dvoru návrh na zahájení řízení, více než čtyři roky a více než 20 měsíců od tohoto zápisu do odeslání výzvy dopisem (18). |
| --- | --- |

4.19

Má-li Komise za to, že členský stát neplní své povinnosti, které pro něj ze směrnice o DPH vyplývají, může věc předložit Soudnímu dvoru (16). V roce 2008 se vyskytly tři takové případy (17), z nichž jeden by mohl vést ke snížení vlastních zdrojů odvozených z DPH. V tomto případě uplynuly od okamžiku, kdy byl případ zapsán do jednotného rejstříku možných nesplnění povinností, do doby, kdy Komise v roce 2008 podala k Soudnímu dvoru návrh na zahájení řízení, více než čtyři roky a více než 20 měsíců od tohoto zápisu do odeslání výzvy dopisem (18).

| 4.19 | Komise uznává, že uvedený případ trval velice dlouho. Současně však jde také o zvláště složitý případ.

  Právní rámec v členských státech je často podrobný a složitý a vyžaduje důkladnou analýzu. Přípravě případů, v nichž jde o výklad právních předpisů o nepřímém zdanění, věnuje Komise zvláštní pozornost.


  Kromě toho Komise v loňském roce změnila své postupy tak, aby bylo možné častěji přijímat rozhodnutí s cílem omezit zpoždění, ke kterým docházelo, když byla oznámení členských států doručena krátce před tím, než měl být proveden další procesní úkon. Případy tak nyní mohou pokračovat, jakmile je dokončena analýza nových informací. Pokud je zjištěn možný dopad na tradiční vlastní zdroje, Komise přijme vhodná opatření prostřednictvím vyjádření výhrad. |
| --- | --- |

4.19

Právní rámec v členských státech je často podrobný a složitý a vyžaduje důkladnou analýzu. Přípravě případů, v nichž jde o výklad právních předpisů o nepřímém zdanění, věnuje Komise zvláštní pozornost.

Kromě toho Komise v loňském roce změnila své postupy tak, aby bylo možné častěji přijímat rozhodnutí s cílem omezit zpoždění, ke kterým docházelo, když byla oznámení členských států doručena krátce před tím, než měl být proveden další procesní úkon. Případy tak nyní mohou pokračovat, jakmile je dokončena analýza nových informací. Pokud je zjištěn možný dopad na tradiční vlastní zdroje, Komise přijme vhodná opatření prostřednictvím vyjádření výhrad.

Zpráva podle článku 12 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89

| 4.20 | Komise předložila šestou zprávu podle článku 12 (19)v listopadu 2008, přestože měla být předložena na konci roku 2007. Hlavním cílem této zprávy je umožnit Komisi spolu s příslušným členským státem posoudit, zda lze provést zdokonalení, kterými by se zvýšila účelnost postupů, jež se používají při registraci osob podléhajících dani a při vyměřování a vybírání DPH, jakož i kontrolních systémů v oblasti DPH. |
| --- | --- |

4.20

Komise předložila šestou zprávu podle článku 12 (19)v listopadu 2008, přestože měla být předložena na konci roku 2007. Hlavním cílem této zprávy je umožnit Komisi spolu s příslušným členským státem posoudit, zda lze provést zdokonalení, kterými by se zvýšila účelnost postupů, jež se používají při registraci osob podléhajících dani a při vyměřování a vybírání DPH, jakož i kontrolních systémů v oblasti DPH.

| 4.20 | Zpoždění při přípravě zprávy bylo způsobeno tím, že některé členské státy opožděně předložily údaje, a nutností strategicky posoudit její obsah |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Šestá zpráva posuzuje hodnotu předchozích zpráv kriticky. V závěrech se uvádí, že rozpočtový orgán nereagoval na žádné z témat, na něž se v předchozích zprávách poukazovalo, ani o nich nediskutoval, a Komise nenašla téměř žádné doklady o tom, že by doporučení přímo vedla ke změnám v členských státech. Na základě vybrané DPH se vyměřuje částka vlastních zdrojů odvozených z DPH, kterou mají členské státy uhradit. |
| --- | --- |

4.21

Šestá zpráva posuzuje hodnotu předchozích zpráv kriticky. V závěrech se uvádí, že rozpočtový orgán nereagoval na žádné z témat, na něž se v předchozích zprávách poukazovalo, ani o nich nediskutoval, a Komise nenašla téměř žádné doklady o tom, že by doporučení přímo vedla ke změnám v členských státech. Na základě vybrané DPH se vyměřuje částka vlastních zdrojů odvozených z DPH, kterou mají členské státy uhradit.

Vlastní zdroje odvozené z HND

Roční údaje o HND

| 4.22 | Poté, co členské státy v roce 2008 oznámily Komisi své údaje o HND, výbor pro HND s přihlédnutím k existujícím výhradám (20)usoudil, že údaje členských států EU-15 jsou pro účely vlastních zdrojů vhodné. Pokud jde o údaje od členských států EU-12, které zůstávají otevřené nebo se na ně vztahují výhrady, výbor pro HND k nim nebyl schopen zaujmout stanovisko, neboť analýza soupisů k HND (21)stále probíhá (viz body 4.25 a 4.26). |
| --- | --- |

4.22

Poté, co členské státy v roce 2008 oznámily Komisi své údaje o HND, výbor pro HND s přihlédnutím k existujícím výhradám (20)usoudil, že údaje členských států EU-15 jsou pro účely vlastních zdrojů vhodné. Pokud jde o údaje od členských států EU-12, které zůstávají otevřené nebo se na ně vztahují výhrady, výbor pro HND k nim nebyl schopen zaujmout stanovisko, neboť analýza soupisů k HND (21)stále probíhá (viz body 4.25 a 4.26).

Sestavování národních účtů v členských státech

| 4.23 | Účetní dvůr zkoumal klíčové součásti systémů dohledu a kontroly, o něž se opírá proces sestavování údajů o HND, které byly v roce 2008 oznámeny ve čtyřech členských státech, a zjistil, že v dokumentaci postupů pro získávání těchto údajů jsou nedostatky, kontroly kvality statistických údajů se systematicky nedokumentovaly a/nebo nebylo vždy provedeno hodnocení systémů pro tvorbu statistik. |
| --- | --- |

4.23

Účetní dvůr zkoumal klíčové součásti systémů dohledu a kontroly, o něž se opírá proces sestavování údajů o HND, které byly v roce 2008 oznámeny ve čtyřech členských státech, a zjistil, že v dokumentaci postupů pro získávání těchto údajů jsou nedostatky, kontroly kvality statistických údajů se systematicky nedokumentovaly a/nebo nebylo vždy provedeno hodnocení systémů pro tvorbu statistik.

| 4.23 | Komise vzala na vědomí nedostatky v oblasti dokumentace a hodnocení, na které Účetní dvůr upozornil u systémů dohledu a kontroly čtyř členských států. Tyto připomínky vezme Komise v potaz v rámci svých prací na ověřování HND těchto zemí. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | Účetní dvůr setrvává na svém stanovisku (22), že rozdíly v systémech dohledu a kontroly v NSÚ by mohly oslabit srovnatelnost, spolehlivost a úplnost národních účtů. |
| --- | --- |

4.24

Účetní dvůr setrvává na svém stanovisku (22), že rozdíly v systémech dohledu a kontroly v NSÚ by mohly oslabit srovnatelnost, spolehlivost a úplnost národních účtů.

| 4.24 | Komise se domnívá, že spolehlivost národních účtů závisí především na konkrétních použitých zdrojích statistických informací a statistických metodách, a svůj přístup k potvrzování HND tedy založila na jejich ověřování a zdokonalování. Dobře koncipované systémy dohledu a kontroly v národních statistických úřadech členských států mohou přispívat ke zjišťování a zmírňování rizika výskytu chyb.

  Připomínky Účetního dvora k systémům dohledu a kontroly Komise zohlednila. Konkrétně výbor pro HND o systémech dohledu a kontroly jedná již od roku 2006. V aktualizovaném dotazníku Komise pro hodnocení soupisů k HND (DHSHND – dokument GNIC/081 z dubna 2007) byly zavedeny zvláštní otázky č. 3 a 4 týkající se popisu a hodnocení systémů dohledu a kontroly. Revidované pokyny pro soupisy k HND (GNIC/053 rev. 2) vyžadují podrobnější popis postupů členských států. Komise bude i nadále podporovat sdílení osvědčených postupů v této oblasti mezi zeměmi, zejména pomocí semináře, který zorganizuje v prosinci 2009. |
| --- | --- |

4.24

Připomínky Účetního dvora k systémům dohledu a kontroly Komise zohlednila. Konkrétně výbor pro HND o systémech dohledu a kontroly jedná již od roku 2006. V aktualizovaném dotazníku Komise pro hodnocení soupisů k HND (DHSHND – dokument GNIC/081 z dubna 2007) byly zavedeny zvláštní otázky č. 3 a 4 týkající se popisu a hodnocení systémů dohledu a kontroly. Revidované pokyny pro soupisy k HND (GNIC/053 rev. 2) vyžadují podrobnější popis postupů členských států. Komise bude i nadále podporovat sdílení osvědčených postupů v této oblasti mezi zeměmi, zejména pomocí semináře, který zorganizuje v prosinci 2009.

Obecné a zvláštní výhrady

| 4.25 | Ke konci roku 2008 existovaly obecné výhrady (23)týkající se údajů o HND členských států EU-15 za období 2002–2004, které zůstanou v platnosti, dokud nebude k dispozici analýza aktualizovaných soupisů k HND. Pokud jde o členské státy EU-10, v červnu 2008 byly vydány obecné výhrady k údajům o HND za roky 2004–2006. |
| --- | --- |

4.25

Ke konci roku 2008 existovaly obecné výhrady (23)týkající se údajů o HND členských států EU-15 za období 2002–2004, které zůstanou v platnosti, dokud nebude k dispozici analýza aktualizovaných soupisů k HND. Pokud jde o členské státy EU-10, v červnu 2008 byly vydány obecné výhrady k údajům o HND za roky 2004–2006.

| 4.26 | Na začátku roku 2008 zůstávalo neuzavřeno 25 zvláštních výhrad k HND (24)vztahujících se k období 1995–2001. Během roku 2008 zrušila Komise 15 výhrad, ke konci roku tedy zůstává neuzavřených 10 (25)výhrad. |
| --- | --- |

4.26

Na začátku roku 2008 zůstávalo neuzavřeno 25 zvláštních výhrad k HND (24)vztahujících se k období 1995–2001. Během roku 2008 zrušila Komise 15 výhrad, ke konci roku tedy zůstává neuzavřených 10 (25)výhrad.

| 4.26 | V červenci 2009 bylo zrušeno šest zvláštních výhrad, takže k 10. červenci 2009 zůstávají 4 aktivní výhrady. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | Účetní dvůr zkoumal na místě dokumentaci, kterou poskytly NSÚ, a zjistil, že u dvou výhrad, které Komise v roce 2008 zrušila, nebyly k dispozici veškeré informace dokládající úpravy výpočtu vlastních zdrojů odvozených z HND. V jednom případě nebylo doloženo odborné posouzení použité pro odhad jedné složky národních účtů a v jiném se údaje poskytnuté Komisi plně neopíraly o související statistické údaje, což znemožňovalo sledovat úplnou auditní stopu. Stejně jako v roce 2007 (26)Účetní dvůr shledal, že Komise během činností souvisejících se zrušením výhrad neprovedla ani dokumentární kontroly k potvrzení přesnosti informací poskytnutých členskými státy prostřednictvím srovnání s jinými zdroji, ani kontroly na místě k potvrzení upravených souhrnných ukazatelů národních účtů. |
| --- | --- |

4.27

Účetní dvůr zkoumal na místě dokumentaci, kterou poskytly NSÚ, a zjistil, že u dvou výhrad, které Komise v roce 2008 zrušila, nebyly k dispozici veškeré informace dokládající úpravy výpočtu vlastních zdrojů odvozených z HND. V jednom případě nebylo doloženo odborné posouzení použité pro odhad jedné složky národních účtů a v jiném se údaje poskytnuté Komisi plně neopíraly o související statistické údaje, což znemožňovalo sledovat úplnou auditní stopu. Stejně jako v roce 2007 (26)Účetní dvůr shledal, že Komise během činností souvisejících se zrušením výhrad neprovedla ani dokumentární kontroly k potvrzení přesnosti informací poskytnutých členskými státy prostřednictvím srovnání s jinými zdroji, ani kontroly na místě k potvrzení upravených souhrnných ukazatelů národních účtů.

| 4.27 | Komise se domnívá, že dokumentární kontroly, které provedla v roce 2008, poskytly dostatečné informace pro zrušení dvou uvedených zvláštních výhrad, rovněž s přihlédnutím k tomu, že se nejedná o významné částky. U těchto dokumentárních kontrol bylo v jednom případě zohledněno odborné posouzení a ve druhém případě kontroly soudržnosti. V případech, kdy byly výhrady zrušeny, dokumentární kontroly Komise neprokázaly nutnost kontrol na místě ani potřebu srovnání s jinými zdroji či podkladovými statistickými údaji. Komise se bude i nadále snažit dále zlepšovat dokumentaci kontrol, které provedla. |
| --- | --- |

4.27

Ověřování soupisů k HND v členských státech

| 4.28 | Do konce roku 2008 obdržela Komise aktualizované nebo nové soupisy k HND (27)a provedla kontrolní návštěvy v 16 členských státech. V šesti případech byly přímo ověřeny souhrnné ukazatele HND. Protože však neexistují schválené vnitřní pokyny, jak tento kontrolní postup provádět, tj. například kritéria výběru složek HND, které by se takto měly ověřovat, existuje riziko, že přímé ověřování se v těchto členských státech neprovádělo jednotně. Komise kromě toho dosud neposoudila systémy dohledu a kontroly v NSÚ pro sestavování národních účtů. |
| --- | --- |

4.28

Do konce roku 2008 obdržela Komise aktualizované nebo nové soupisy k HND (27)a provedla kontrolní návštěvy v 16 členských státech. V šesti případech byly přímo ověřeny souhrnné ukazatele HND. Protože však neexistují schválené vnitřní pokyny, jak tento kontrolní postup provádět, tj. například kritéria výběru složek HND, které by se takto měly ověřovat, existuje riziko, že přímé ověřování se v těchto členských státech neprovádělo jednotně. Komise kromě toho dosud neposoudila systémy dohledu a kontroly v NSÚ pro sestavování národních účtů.

| 4.28 | Přímé ověřování začala Komise používat v roce 2007. Na základě získaných zkušeností a specifických odborných znalostí jejích pracovníků byl sepsán návrh pokynů, který byl pracovníkům poskytnut v září 2008. V dubnu 2009 tyto pokyny projednal a schválil výbor pro HND. Vzhledem ke specifičnosti zdrojů a metod používaných pro národní účty v různých členských státech je přístup založený na přímém ověřování možné použít pouze způsobem přizpůsobeným situaci v každé zemi. Komise prostřednictvím specifických odborných znalostí svých pracovníků v této oblasti nezjistila žádnou nejednotnost ve způsobu uplatňování svého přístupu založeného na přímém ověřování. Zdroje statistických informací a statistické metody členských států, z nichž vychází při přímém ověřování, Komise posuzuje průběžně. Systémy dohledu a kontroly v NSÚ Komise posuzuje způsoby popsanými v odpovědi na bod 4.24. |
| --- | --- |

4.28

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 4.29 | Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že:






  — | výkazy a platby členských států týkající se tradičních vlastních zdrojů, |
| --- | --- | --- |

4.29

Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že:

—

výkazy a platby členských států týkající se tradičních vlastních zdrojů,

| — | výpočet Komise týkající se příspěvků členských států provedený na základě údajů o DPH a HND získaných od členských států a |
| --- | --- |

—

výpočet Komise týkající se příspěvků členských států provedený na základě údajů o DPH a HND získaných od členských států a

| — | ostatní druhy příjmů |
| --- | --- |

—

ostatní druhy příjmů

za rozpočtový rok 2008 jsou bez významných chyb.

| 4.30 | Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že při zajišťování správnosti příjmů jsou systémy dohledu a kontroly účelné (viz
  příloha 4.1
  ). Upozorňuje však na nedostatky, které, i když nejsou z hlediska účelnosti systémů jako celku významné, je potřeba níže uvedeným způsobem řešit. |
| --- | --- |

4.30

Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že při zajišťování správnosti příjmů jsou systémy dohledu a kontroly účelné (viz
  příloha 4.1
  ). Upozorňuje však na nedostatky, které, i když nejsou z hlediska účelnosti systémů jako celku významné, je potřeba níže uvedeným způsobem řešit.

Tradiční vlastní zdroje

| 4.31 | Jelikož audity Účetního dvora nadále odhalují problémy s používáním účtů „B“, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise pokračovala ve svém úsilí zajistit jejich správné používání a dohled nad stanovením a vybíráním cel a poplatků (bod 4.14). |
| --- | --- |

4.31

Jelikož audity Účetního dvora nadále odhalují problémy s používáním účtů „B“, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise pokračovala ve svém úsilí zajistit jejich správné používání a dohled nad stanovením a vybíráním cel a poplatků (bod 4.14).

| 4.31 | U účtů „B“ je provádění inspekcí opodstatněné neustále, a Komise proto bude pokračovat v ověřování správného vedení těchto účtů ze strany členských států. Nedostatky zjištěné Účetním dvorem bude Komise řešit s příslušnými členskými státy a v případě potřeby přijme opatření k vymáhání veškerých splatných částek vlastních zdrojů nebo úroků. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Vzhledem k nedostatkům v kontrolní strategii, které byly uvedeny v předchozích výročních zprávách, Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby vzala tato zjištění v úvahu ve vztahu k inspekcím, které provádí v členských státech. Především by měla dbát o vhodnou rovnováhu mezi fyzickými kontrolami při dovozu a kontrolami u hospodářských subjektů po propuštění zboží. Ty by měly být dostatečně časté a kvalitní, aby ochránily finanční zájmy Společenství (body 4.15 a 4.16). |
| --- | --- |

4.32

Vzhledem k nedostatkům v kontrolní strategii, které byly uvedeny v předchozích výročních zprávách, Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby vzala tato zjištění v úvahu ve vztahu k inspekcím, které provádí v členských státech. Především by měla dbát o vhodnou rovnováhu mezi fyzickými kontrolami při dovozu a kontrolami u hospodářských subjektů po propuštění zboží. Ty by měly být dostatečně časté a kvalitní, aby ochránily finanční zájmy Společenství (body 4.15 a 4.16).

| 4.32 | Strategie celní kontroly členských států se jako celek prověřují během inspekcí týkajících se TVZ v roce 2009, a to s cílem získat jistotu, že jsou kontroly prováděné jejich celními orgány účinné a účelné z hlediska ochrany finančních zájmů Společenství. |
| --- | --- |

4.32

Vlastní zdroje odvozené z DPH

| 4.33 | Komise stále nemá účelný prostředek, jenž by zajišťoval, aby jí členské státy poskytovaly vhodné a včasné informace, které by jí umožnily zrušit nevyřízené výhrady týkající se vlastních zdrojů odvozených z DPH. Účetní dvůr doporučuje, aby Komise pokračovala ve svém úsilí (28)a ve shodě s příslušnými členskými státy našla řešení, aby tyto výhrady mohly být co nejrychleji zrušeny a aby mohly být provedeny nutné opravy vyměřovacích základů členských států pro DPH (bod 4.17). |
| --- | --- |

4.33

Komise stále nemá účelný prostředek, jenž by zajišťoval, aby jí členské státy poskytovaly vhodné a včasné informace, které by jí umožnily zrušit nevyřízené výhrady týkající se vlastních zdrojů odvozených z DPH. Účetní dvůr doporučuje, aby Komise pokračovala ve svém úsilí (28)a ve shodě s příslušnými členskými státy našla řešení, aby tyto výhrady mohly být co nejrychleji zrušeny a aby mohly být provedeny nutné opravy vyměřovacích základů členských států pro DPH (bod 4.17).

| 4.33 | Komise nedávno zavedla řídicí schůzky, které jsou účinným a účelným nástrojem pro řešení výhrad vyžadujících zvláštní pozornost. Zatím se konaly čtyři takové schůzky a další se plánují. Dosažené výsledky (15 zrušených výhrad) budou mít počínaje rokem 2009 významný vliv na počet dlouhodobě platných nevyřízených výhrad a na jejich základě je opodstatněné pokračování tohoto přístupu, jehož příznivým vedlejším účinkem je také zefektivnění komunikačních toků mezi členskými státy a Komisí. |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | V souvislosti se zprávou podle článku 12 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise v rámci svých kontrolních návštěv kontrolovala i spolehlivost tvrzení obsažených v informacích poskytovaných členskými státy. Zpráva by tak pomohla zajistit, aby splatná DPH byla skutečně vybrána v plné výši. Na základě vybrané DPH se pak vyměřuje částka vlastních zdrojů odvozených z DPH, kterou mají členské státy uhradit (bod 4.21). Význam výše uvedeného ještě roste ve světle judikatury Evropského soudního dvora ve věci C-132/06 (29). |
| --- | --- |

4.34

V souvislosti se zprávou podle článku 12 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise v rámci svých kontrolních návštěv kontrolovala i spolehlivost tvrzení obsažených v informacích poskytovaných členskými státy. Zpráva by tak pomohla zajistit, aby splatná DPH byla skutečně vybrána v plné výši. Na základě vybrané DPH se pak vyměřuje částka vlastních zdrojů odvozených z DPH, kterou mají členské státy uhradit (bod 4.21). Význam výše uvedeného ještě roste ve světle judikatury Evropského soudního dvora ve věci C-132/06 (29).

| 4.34 | Pro účely vlastních zdrojů odvozených z DPH Komisi právní předpisy Společenství nesvěřují žádné pravomoci, pokud jde o vyčíslení částek DPH, které nebyly vybrány v důsledku daňových úniků jednotlivých plátců. Komise se svou inspekční činností především snaží zajistit, aby byly příjmy z DPH skutečně vybrané v daném kalendářním roce řádně přiznány, a současně prověřuje správnost a úplnost dalších údajů, které členské státy uvádějí ve svých ročních přiznáních k DPH. Komise monitoruje dopad, který mohou mít na vlastní zdroje odvozené z DPH případy, kdy nejsou použity směrnice Společenství o DPH, přijímá nápravná opatření s cílem opravit vyměřovací základy členských států pro DPH tak, aby zahrnovaly ušlou DPH, a v příslušných případech účtuje úrok. |
| --- | --- |

4.34

Vlastní zdroje odvozené z HND

| 4.35 | V roce 2008 zrušila Komise 15 zvláštních výhrad, aniž byly provedeny dokumentární kontroly k potvrzení přesnosti informací poskytnutých členskými státy nebo kontrolní návštěvy k přímému ověření (bod 4.27). Účetní dvůr se domnívá, že takový postup ne vždy dostačuje k tomu, aby se získala přiměřená jistota o přesnosti změněných údajů. |
| --- | --- |

4.35

V roce 2008 zrušila Komise 15 zvláštních výhrad, aniž byly provedeny dokumentární kontroly k potvrzení přesnosti informací poskytnutých členskými státy nebo kontrolní návštěvy k přímému ověření (bod 4.27). Účetní dvůr se domnívá, že takový postup ne vždy dostačuje k tomu, aby se získala přiměřená jistota o přesnosti změněných údajů.

| 4.35 | Pokud jde o zrušené výhrady, dokumentární kontroly, které Komise v roce 2008 provedla pro ověření informací předaných členskými státy, neprokázaly nezbytnost kontrol na místě za účelem přímého ověření ani nutnost dalšího posuzování. Komise se domnívá, že poskytnuté informace ke zrušení výhrad postačovaly (viz též odpověď na bod 4.27). Komise bude pokračovat ve snaze dále zlepšovat dokumentaci kontrol, které provedla. |
| --- | --- |

4.35

| 4.36 | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vypracovala a uplatňovala přesná pravidla pro zkoumání soupisů k HND (bod 4.28), která budou zahrnovat používání přímého ověřování a zohledňovat rizika při sestavování národních účtů, posouzení systémů dohledu a kontroly v NSÚ a zásadu o poměru nákladů a přínosů. |
| --- | --- |

4.36

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise vypracovala a uplatňovala přesná pravidla pro zkoumání soupisů k HND (bod 4.28), která budou zahrnovat používání přímého ověřování a zohledňovat rizika při sestavování národních účtů, posouzení systémů dohledu a kontroly v NSÚ a zásadu o poměru nákladů a přínosů.

| 4.36 | Komise vytvořila úplný rámec pro potvrzování HND, který je založen především na ověřování a zlepšování spolehlivosti a vhodnosti zdrojů a metod používaných při sestavování HND, jakož i jejich shody s Evropským systémem účtů, s přihlédnutím k analýze rizik. Komise se domnívá, že tento přístup má zásadní význam z hlediska přijímání závěrů o spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti HND v souladu s ustanoveními nařízení o HND (včetně zásady o poměru nákladů a přínosů). Kromě toho začala Komise od roku 2007 používat přímé ověřování (viz odpověď na bod 4.28). Ohledně vnitrostátních systémů dohledu a kontroly vzala Komise v potaz připomínky Účetního dvora a zejména podporuje rozvoj a sdílení osvědčených postupů způsoby popsanými v odpovědi na bod 4.24. |
| --- | --- |

4.36

---

(1)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 105/2009 ze dne 26. ledna 2009, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 1).

(2)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  Česká republika, Řecko a Nizozemsko.

(4)  Poradní výbor pro vlastní zdroje: článek 20 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).

(5)  Článek 4 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003: nařízení o HND (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1).

(6)  Belgie, Itálie, Lucembursko a Polsko.

(7)  Když zůstávají cla, dávky nebo poplatky neuhrazeny a nebyly zajištěny nebo jsou zajištěny, ale byly zpochybněny, mohou členské státy zpřístupnění těchto zdrojů pozdržet, a to tak, že je zapíšou na tento oddělený účet (účet „B“).

(8)  Česká republika, Řecko a Nizozemsko.

(9)  Česká republika a Řecko.

(10)  Bod 4.18 (poznámka pod čarou 21) výroční zprávy za rozpočtový rok 2006.

(11)  Bod 3.15 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004; bod 4.22 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005; bod 4.18 (poznámka pod čarou 23) výroční zprávy za rozpočtový rok 2006 a bod 4.19 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(12)  United Kingdom National Audit Office: HM Revenue and Customs: The Control and Facilitation of Imports (Nejvyšší kontrolní instituce Spojeného království: Daňová a celní správa: Kontrola a usnadnění vývozů), datováno 7. listopadu 2008 (http://www.nao.org.uk/publications/0708/hmrc_import_control.aspx).

(13)  Směrnice Rady 2006/69/ES (Úř. věst. L 221, 12.8.2006, s. 9) a směrnice Rady 2006/112/ES (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1) (směrnice o DPH).

(14)  Směrnice Rady 2006/69/ES (Úř. věst. L 221, 12.8.2006, s. 9).

(15)  Směrnice Rady 2006/112/ES (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1) (směrnice o DPH).

(16)  Po řízení o nesplnění povinnosti: článek 226 Smlouvy o založení Evropského společenství.

(17)  Případ č. 2004/4282 (Finsko), který by mohl vést ke snížení vlastních zdrojů odvozených z DPH; případy č. 2005/4756 (Spojené království) a č. 2005/5051 (Francie) bez dopadu. Viz též
  příloha 4.2
  , kde se popisuje kontrola opatření přijatých v návaznosti na podobnou připomínku za rok 2007.

(18)  Maximální lhůta stanovená Komisí je 12 měsíců (viz KOM(2002) 141).

(19)  Podle článku 12 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9) musí Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit každé tři roky zprávu o postupech, které členské státy používají při registraci osob podléhajících dani a při vyměřování a vybírání DPH, a o podrobnostech a výsledcích jejich kontrolních systémů v oblasti DPH. Členské státy jsou povinny poskytnout Komisi potřebné informace o těchto postupech.

(20)  Čl. 10 odst. 7 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 uvádí, že po 30. září čtvrtého roku následujícího po daném rozpočtovém roce již nebudou žádné změny HNP/HND vzaty v úvahu s výjimkou skutečností, na které buď Komise, nebo daný členský stát upozorní ještě před tímto dnem. Tyto skutečnosti se označují jako výhrady.

(21)  V souladu s článkem 3 nařízení o HND poskytují členské státy Komisi (Eurostatu) soupis postupů a statistických podkladů pro výpočet HND a jeho složek podle ESA 95.

(22)  Viz body 3.47–3.49 výroční zprávy za rozpočtový rok 2004. Viz body 4.23–4.25 výroční zprávy za rozpočtový rok 2005.

(23)  Obecná výhrada se vztahuje na všechny údaje členského státu.

(24)  Zvláštní výhrada se týká jednotlivých složek soupisu k HND.

(25)  Tyto neuzavřené výhrady se vztahují na Řecko a Spojené království a týkají se buď neaktuálních zdrojů, z nichž některé odhady vycházejí, nebo aspektů metodiky a sestavování.

(26)  Bod 4.35 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007.

(27)  Kromě Bulharska a Rumunska, pro něž platí lhůta do 31. prosince 2009. Lucembursko a Rakousko dosud nepředaly své tabulky postupů.

(28)  Rada ve svém doporučení ohledně udělení absolutoria za rok 2007 opětovně Komisi vyzývala, aby ve spolupráci s členskými státy nadále usilovala o zrušení výhrad v přiměřených lhůtách.

(29)  V rozsudku (body 37–39) se uvádí, že „z článků 2 a 22 šesté směrnice, jakož i z článku 10 ES vyplývá, že každý členský stát je povinen přijmout všechna legislativní a správní opatření k zajištění toho, aby DPH byla vybrána na jeho území v plné výši. [...] [Č]lenské státy [...] v tomto ohledu požívají jisté volnosti, zejména ohledně způsobu využití prostředků, kterými disponují. Tato volnost je však omezena povinností zajistit účinné vybírání vlastních zdrojů Společenství a povinností nevytvářet významné rozdíly ve způsobu zacházení s osobami povinnými k dani, ať v rámci jednoho členského státu nebo všech členských států. [...] Jakákoli činnost členských států týkající se výběru DPH musí tuto zásadu dodržovat“.

PŘÍLOHA 4.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

ČÁST 1:   HLAVNÍ RYSY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZÁKLADĚ VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku (příjmů na úrovni Komise)

| Rok | Počet testovaných operací
   (1) |
| --- | --- |
| 2008 | 60 |
| 2007 | 66 |

Rok

Počet testovaných operací
   (1)

2008

60

2007

66

1.2 —   Struktura vzorku (příjmů na úrovni Komise)

| Procento testovaných operací | 2008 |
| --- | --- |
| TVZ
   (1) | DPH/HND | Ostatní | Celkem |
| Inkasní příkazy | 10 % | 78 % | 12 % | 100 % |

Procento testovaných operací

2008

TVZ
   (1)

DPH/HND

Ostatní

Celkem

Inkasní příkazy

10 %

78 %

12 %

100 %

ČÁST 2:   CELKOVÉ POSOUZENÍ SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

2.1 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Druh příjmů | Klíčová vnitřní kontrola (Komise) | Klíčové vnitřní kontroly v dohledu vnitrostátních celních orgánů / sestavování národních účtů v kontrolovaných členských státech | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- |
| Kontroly Komise v členských státech | Dokumentární kontroly Komise | Řízení příjmů | Řízení výhrad |
| TVZ | | | | – | (3) | | |
| DPH | | | | | – | |
| HND | | | | (2) | | | |

Druh příjmů

Klíčová vnitřní kontrola (Komise)

Klíčové vnitřní kontroly v dohledu vnitrostátních celních orgánů / sestavování národních účtů v kontrolovaných členských státech

Celkové posouzení

Kontroly Komise v členských státech

Dokumentární kontroly Komise

Řízení příjmů

Řízení výhrad

TVZ

–

(3)

DPH

–

HND

(2)

| Celkové posouzení
   (4) | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Legenda: | účelné |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| – | irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Celkové posouzení
   (4)

2008

2007

Legenda:

účelné

částečně účelné

neúčelné

–

irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

(1)  V rámci provedené práce se zkoumalo sestavování měsíčních výkazů a účetní záznamy v dotčených členských státech. V každém ze tří navštívených členských států se kontroloval dodatečný náhodný vzorek 30 dovozních celních prohlášení (viz bod 4.5).

(2)  Práce Komise umožňující zrušit výhrady k HND ne vždy dostačuje k tomu, aby se získala přiměřená jistota o přesnosti změněných údajů (body 4.27 a 4.35).

(3)  Pokud jde o TVZ, existuje riziko, že četnost fyzických kontrol při dovozu je příliš nízká a že kontroly po propuštění zboží tento deficit nekompenzují (body 4.15 a 4.16).

(4)  Viz omezení rozsahu v bodech 4.4 a 4.7 (body 4.4 a 4.9 ve vztahu k roku 2007).

Legenda:

| | účelné |
| --- | --- |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| – | irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

účelné

částečně účelné

neúčelné

–

irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

PŘÍLOHA 4.2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

| Připomínka Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradiční vlastní zdroje: diskuse o možných clech a poplatcích mezi Komisí a Německem |
| V bodě 3.23 výroční zprávy za rok 2004 Účetní dvůr uvedl, že v roce 2003 odstranilo Německo ze svého účtu „B“ položky v celkové výši 40,1 milionu EUR, aniž toto snížení plně zdůvodnilo.
  V roce 2005 Účetní dvůr uvedl, že mezi Komisí a Německem probíhá diskuse o možných clech a zemědělských dávkách ve výši 22,7 milionu EUR. | V roce 2007 a 2008 byl zůstatek ve výši 22,7 milionu EUR i nadále předmětem diskuse. Komise po Německu požadovala, aby např. za roky 2005 a 2006 předložilo rozdělení dluhů na účtu „B“ na zajištěné a nezajištěné a použilo tyto údaje k posouzení možné míry jistoty ohledně částek, které budou nakonec pravděpodobně uhrazeny. | Je třeba stanovit konečnou částku, která má být uhrazena, aby mohla být tato otázka definitivně uzavřena. | Zpráva Komise o inspekci provedené v roce 2007, která se týkala této složité otázky, byla projednána na zasedání poradního výboru pro vlastní zdroje v prosinci 2008. V návaznosti na toto jednání musela Komise požádat ještě o další vysvětlení k malé části dotčených operací. Komise se těší na to, až obdrží odpověď a bude moci vyvodit konečné závěry. |
| Vlastní zdroj odvozený z DPH: zpoždění související s řízením o nesplnění povinnosti |
| Ve výroční zprávě za rok 2007 Účetní dvůr upozornil, že ze tří případů z období 2003–2005 (jeden s dopadem na vlastní zdroje) nebyl Soudnímu dvoru předložen do konce roku 2007 žádný, přestože o předložení bylo rozhodnuto již v červnu 2007 (bod 4.24). | Tyto případy byly nakonec Soudnímu dvoru předloženy v dubnu, červnu a listopadu 2008. | Účetní dvůr opětovně zdůrazňuje, že Komise by měla správu případů a řízení o nesplnění povinnosti urychlit, aby mohla případy Soudnímu dvoru předávat v předepsaných lhůtách. | Komise v loňském roce změnila své postupy tak, aby bylo možné častěji přijímat rozhodnutí s cílem omezit zpoždění, ke kterým docházelo, když byla oznámení členských států doručena krátce před tím, než měl být proveden další procesní úkon. Případy tak nyní mohou pokračovat, jakmile je dokončena analýza nových informací. Pokud je zjištěn možný dopad na vlastní zdroje, Komise přijme vhodná opatření prostřednictvím vyjádření výhrad.


  Právní rámec v členských státech je často podrobný a složitý a vyžaduje důkladnou analýzu. Přípravě případů, v nichž jde o výklad právních předpisů o nepřímém zdanění, věnuje Komise zvláštní pozornost. |
| Vlastní zdroj odvozený z HND: revizní politika (včetně kontrol řecké revize) |
| Ve výroční zprávě za rok 2006 uvedl Účetní dvůr připomínky k revizi řeckého HND (body 4.24–4.26) a v bodě 4.32 Komisi doporučil, aby zejména:






  a) | stanovila pravidla pro sdělování informací o revizích HND, aby Komise a výbor pro HND byly na rozsáhlé revize upozorňovány předem; |

Připomínka Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Tradiční vlastní zdroje: diskuse o možných clech a poplatcích mezi Komisí a Německem

V bodě 3.23 výroční zprávy za rok 2004 Účetní dvůr uvedl, že v roce 2003 odstranilo Německo ze svého účtu „B“ položky v celkové výši 40,1 milionu EUR, aniž toto snížení plně zdůvodnilo.

V roce 2005 Účetní dvůr uvedl, že mezi Komisí a Německem probíhá diskuse o možných clech a zemědělských dávkách ve výši 22,7 milionu EUR.

V roce 2007 a 2008 byl zůstatek ve výši 22,7 milionu EUR i nadále předmětem diskuse. Komise po Německu požadovala, aby např. za roky 2005 a 2006 předložilo rozdělení dluhů na účtu „B“ na zajištěné a nezajištěné a použilo tyto údaje k posouzení možné míry jistoty ohledně částek, které budou nakonec pravděpodobně uhrazeny.

Je třeba stanovit konečnou částku, která má být uhrazena, aby mohla být tato otázka definitivně uzavřena.

Zpráva Komise o inspekci provedené v roce 2007, která se týkala této složité otázky, byla projednána na zasedání poradního výboru pro vlastní zdroje v prosinci 2008. V návaznosti na toto jednání musela Komise požádat ještě o další vysvětlení k malé části dotčených operací. Komise se těší na to, až obdrží odpověď a bude moci vyvodit konečné závěry.

Vlastní zdroj odvozený z DPH: zpoždění související s řízením o nesplnění povinnosti

Ve výroční zprávě za rok 2007 Účetní dvůr upozornil, že ze tří případů z období 2003–2005 (jeden s dopadem na vlastní zdroje) nebyl Soudnímu dvoru předložen do konce roku 2007 žádný, přestože o předložení bylo rozhodnuto již v červnu 2007 (bod 4.24).

Tyto případy byly nakonec Soudnímu dvoru předloženy v dubnu, červnu a listopadu 2008.

Účetní dvůr opětovně zdůrazňuje, že Komise by měla správu případů a řízení o nesplnění povinnosti urychlit, aby mohla případy Soudnímu dvoru předávat v předepsaných lhůtách.

Komise v loňském roce změnila své postupy tak, aby bylo možné častěji přijímat rozhodnutí s cílem omezit zpoždění, ke kterým docházelo, když byla oznámení členských států doručena krátce před tím, než měl být proveden další procesní úkon. Případy tak nyní mohou pokračovat, jakmile je dokončena analýza nových informací. Pokud je zjištěn možný dopad na vlastní zdroje, Komise přijme vhodná opatření prostřednictvím vyjádření výhrad.

Právní rámec v členských státech je často podrobný a složitý a vyžaduje důkladnou analýzu. Přípravě případů, v nichž jde o výklad právních předpisů o nepřímém zdanění, věnuje Komise zvláštní pozornost.

Vlastní zdroj odvozený z HND: revizní politika (včetně kontrol řecké revize)

Ve výroční zprávě za rok 2006 uvedl Účetní dvůr připomínky k revizi řeckého HND (body 4.24–4.26) a v bodě 4.32 Komisi doporučil, aby zejména:

a)

stanovila pravidla pro sdělování informací o revizích HND, aby Komise a výbor pro HND byly na rozsáhlé revize upozorňovány předem;

| b) | zavedla koordinovanou politiku pro revize údajů k národním účtům, včetně požadavku na pravidelné stanovování referenčních hodnot; |
| --- | --- |

b)

zavedla koordinovanou politiku pro revize údajů k národním účtům, včetně požadavku na pravidelné stanovování referenčních hodnot;

| c) | zajistila, aby závěry z kontroly řeckého soupisu byly k dispozici s dostatečným předstihem, aby bylo možné zahrnout opravené údaje do účtů za rozpočtový rok 2007. |
| --- | --- |

c)

zajistila, aby závěry z kontroly řeckého soupisu byly k dispozici s dostatečným předstihem, aby bylo možné zahrnout opravené údaje do účtů za rozpočtový rok 2007.

Ve výroční zprávě za rok 2007 Účetní dvůr konstatoval, že Komise dosáhla pokroku a že ve spolupráci s členskými státy je třeba ještě dále pracovat na uskutečnění výše uvedených doporučení (body 4.28–4.32 a příloha 4.2).

| a) | Poté, co Komise obdržela první předběžná oznámení členských států o podstatných revizích, zavedla systém, kterým monitoruje uplatňování pokynů, které navrhl výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB – z angl. Committee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics). |
| --- | --- |

a)

Poté, co Komise obdržela první předběžná oznámení členských států o podstatných revizích, zavedla systém, kterým monitoruje uplatňování pokynů, které navrhl výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB – z angl. Committee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics).

| b) | Na jednání CMFB v červenci 2008 navrhl Eurostat harmonizovanou revizní politiku pro národní účty na evropské úrovni, včetně hlavních aspektů, které je třeba při stanovení společné revizní politiky uvážit a analyzovat.
  Na jednání CMFB v únoru 2009 předložil Eurostat první přehled revizní praxe jednotlivých členských států při sestavování národních účtů, který vypracoval na základě dotazníků obdržených od 17 členských států. |
| --- | --- |

b)

Na jednání CMFB v červenci 2008 navrhl Eurostat harmonizovanou revizní politiku pro národní účty na evropské úrovni, včetně hlavních aspektů, které je třeba při stanovení společné revizní politiky uvážit a analyzovat.

Na jednání CMFB v únoru 2009 předložil Eurostat první přehled revizní praxe jednotlivých členských států při sestavování národních účtů, který vypracoval na základě dotazníků obdržených od 17 členských států.

| c) | V roce 2008 předalo Řecko úplný dotazník k HNP/HND a zprávu o kvalitě. |
| --- | --- |

c)

V roce 2008 předalo Řecko úplný dotazník k HNP/HND a zprávu o kvalitě.

Jelikož ověřování souvisejících výpočtů nebylo dosud dokončeno, Komise ke konci roku 2008 zatím nezrušila sedm zvláštních výhrad vydaných k údajům o HNP za období 1995–2001.

| a) | Monitorovací systém zřízený Komisí by měl být vyhodnocen, jakmile proběhnou všechny kroky komunikačního procesu a budou provedeny první významné revize národních účtů. |
| --- | --- |

a)

Monitorovací systém zřízený Komisí by měl být vyhodnocen, jakmile proběhnou všechny kroky komunikačního procesu a budou provedeny první významné revize národních účtů.

| b) | Přes dosažený pokrok musí Komise a členské státy na zavedení společné revizní politiky v Evropské unii ještě dále pracovat. |
| --- | --- |

b)

Přes dosažený pokrok musí Komise a členské státy na zavedení společné revizní politiky v Evropské unii ještě dále pracovat.

| c) | Komise by měla v roce 2009 ve spolupráci s řeckými orgány dokončit ověřování řeckých údajů o HNP, aby mohla zrušit zbývající zvláštní výhrady. |
| --- | --- |

c)

Komise by měla v roce 2009 ve spolupráci s řeckými orgány dokončit ověřování řeckých údajů o HNP, aby mohla zrušit zbývající zvláštní výhrady.

| a) | Komise průběžně monitoruje uplatňování pokynů výboru CMFB, zejména tím, že tyto pokyny pravidelně připomíná členským státům ve výboru pro HND. Dosavadní výsledky jsou příznivé, a tento přístup by proto měl pokračovat. Komise zohlední připomínky Účetního dvora a provede také obecné posouzení monitorovacího systému, jakmile se uskuteční první významné revize národních účtů. |
| --- | --- |

a)

| b) | Komise bere v potaz připomínky Účetního dvora a pokračuje ve spolupráci a diskuzi s členskými státy s cílem zavést v EU společnou revizní politiku. |
| --- | --- |

b)

| c) | Šest z celkových sedmi výhrad bylo zrušeno v červenci 2009. Komise pokračuje ve spolupráci s řeckými orgány, aby mohla zrušit zbývající zvláštní výhradu. |
| --- | --- |

c)

---

KAPITOLA 5

Zemědělství a přírodní zdroje

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“

Rozsah auditu

Správnost operací

Zemědělství a rozvoj venkova

Životní prostředí, rybolov a námořní záležitosti a ochrana zdraví a spotřebitele

Účelnost systémů

Oblast politiky „zemědělství a rozvoj venkova“

Systémy související se správností operací

Systémy týkající se zpětně získaných částek a finančních oprav

Oblasti politiky týkající se životního prostředí, rybolovu a námořních záležitostí a ochrany zdraví a spotřebitele

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 5.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“, jež zahrnuje tyto oblasti politiky: 05 – Zemědělství a rozvoj venkova, 07 – Životní prostředí, 11 – Rybolov a námořní záležitosti a 17 – Ochrana zdraví a spotřebitele. Podrobné informace o zahrnutých činnostech, výdajích za rozpočtový rok a příslušném druhu řízení jsou uvedeny v
  tabulce 5.1. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

5.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“, jež zahrnuje tyto oblasti politiky: 05 – Zemědělství a rozvoj venkova, 07 – Životní prostředí, 11 – Rybolov a námořní záležitosti a 17 – Ochrana zdraví a spotřebitele. Podrobné informace o zahrnutých činnostech, výdajích za rozpočtový rok a příslušném druhu řízení jsou uvedeny v
  tabulce 5.1.

Tabulka 5.1 —   Zemědělství a přírodní zdroje – rozdělení plateb podle oblastí politiky

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2008 | Způsob rozpočtového řízení |
| 5 | Zemědělství a rozvoj venkova | Správní výdaje (38) | 124 | přímé centralizované |
| Intervence na zemědělských trzích | 5 442 | sdílené |
| Přímé podpory | 37 569 | sdílené |
| Rozvoj venkova | 10 527 | sdílené |
| Předvstupní opatření | 144 | sdílené |
| Ostatní | –3 | sdílené |
| | 53 803 | |
| 7 | Životní prostředí | Správní výdaje (38) | 82 | centralizované přímé |
| Provozní výdaje | 182 | centralizované přímé / centralizované nepřímé |
| | 264 | |
| 11 | Rybolov a námořní záležitosti | Správní výdaje (38) | 38 | centralizované přímé |
| Provozní výdaje | 841 | centralizované/sdílené |
| | 879 | |
| 17 | Ochrana zdraví a spotřebitele | Správní výdaje (38) | 102 | centralizované přímé |
| Provozní výdaje | 413 | centralizované přímé / centralizované nepřímé |
| | 515 | |
| Správní výdaje celkem | 346 | |
| Provozní výdaje celkem | 55 115 | |
| Platby za rok celkem | 55 461 | |
| Závazky za rok celkem | 59 964 | |
| Zdroj: Roční účetní závěrka Evropských společenství za rozpočtový rok 2008, příloha B. |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2008

Způsob rozpočtového řízení

5

Zemědělství a rozvoj venkova

Správní výdaje (38)

124

přímé centralizované

Intervence na zemědělských trzích

5 442

sdílené

Přímé podpory

37 569

sdílené

Rozvoj venkova

10 527

sdílené

Předvstupní opatření

144

sdílené

Ostatní

–3

sdílené

53 803

7

Životní prostředí

Správní výdaje (38)

82

centralizované přímé

Provozní výdaje

182

centralizované přímé / centralizované nepřímé

264

11

Rybolov a námořní záležitosti

Správní výdaje (38)

38

centralizované přímé

Provozní výdaje

841

centralizované/sdílené

879

17

Ochrana zdraví a spotřebitele

Správní výdaje (38)

102

centralizované přímé

Provozní výdaje

413

centralizované přímé / centralizované nepřímé

515

Správní výdaje celkem

346

Provozní výdaje celkem

55 115

Platby za rok celkem

55 461

Závazky za rok celkem

59 964

Zdroj: Roční účetní závěrka Evropských společenství za rozpočtový rok 2008, příloha B.

| 5.2. | Podle Smlouvy nese celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU Komise. Prakticky veškeré výdaje na zemědělství a rozvoj venkova se uskutečňují v rámci sdíleného řízení, při kterém jsou úkoly v rámci plnění delegovány na členské státy. U ostatních oblastí jsou rozpočtové prostředky vynakládány v rámci přímého řízení Komise s výjimkou Evropského rybářského fondu, který na základě víceletých programů spadá do sdíleného řízení. |
| --- | --- |

5.2.

Podle Smlouvy nese celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU Komise. Prakticky veškeré výdaje na zemědělství a rozvoj venkova se uskutečňují v rámci sdíleného řízení, při kterém jsou úkoly v rámci plnění delegovány na členské státy. U ostatních oblastí jsou rozpočtové prostředky vynakládány v rámci přímého řízení Komise s výjimkou Evropského rybářského fondu, který na základě víceletých programů spadá do sdíleného řízení.

Zvláštní charakteristiky skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“

| 5.3 | Z rozpočtu Společenství se financují výdaje v rámci společné zemědělské politiky především prostřednictvím dvou fondů (1): Evropského zemědělského záručního fondu (dále jen „EZZF“) pro financování tržních opatření a přímé podpory a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (dále jen „EZFRV“) pro financování programů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

5.3

Z rozpočtu Společenství se financují výdaje v rámci společné zemědělské politiky především prostřednictvím dvou fondů (1): Evropského zemědělského záručního fondu (dále jen „EZZF“) pro financování tržních opatření a přímé podpory a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (dále jen „EZFRV“) pro financování programů rozvoje venkova.

| 5.4 | Hlavními opatřeními financovanými z fondu EZZF jsou:






  — | režim přímé podpory, tzv. režim jednotné platby (SPS): režim jednotné platby byl zaveden s cílem přerušit vazbu mezi zemědělskou produkcí a platbami pro zemědělce („oddělení“). Aby byli zemědělci způsobilí pro platbu v rámci režimu jednotné platby, musí nejprve získat „nároky“. Počet a hodnotu nároků jednotlivých zemědělců vypočítávají vnitrostátní orgány podle jednoho z modelů stanovených právními předpisy EU (2). Každý nárok spolu s jedním hektarem způsobilé plochy (3)nahlášeným zemědělcem vede k platbě na základě režimu jednotné platby. Režim jednotné platby nabývá na významu a v roce 2008 činily výdaje na něj 28 234 milionů EUR, |
| --- | --- | --- |

5.4

Hlavními opatřeními financovanými z fondu EZZF jsou:

—

režim přímé podpory, tzv. režim jednotné platby (SPS): režim jednotné platby byl zaveden s cílem přerušit vazbu mezi zemědělskou produkcí a platbami pro zemědělce („oddělení“). Aby byli zemědělci způsobilí pro platbu v rámci režimu jednotné platby, musí nejprve získat „nároky“. Počet a hodnotu nároků jednotlivých zemědělců vypočítávají vnitrostátní orgány podle jednoho z modelů stanovených právními předpisy EU (2). Každý nárok spolu s jedním hektarem způsobilé plochy (3)nahlášeným zemědělcem vede k platbě na základě režimu jednotné platby. Režim jednotné platby nabývá na významu a v roce 2008 činily výdaje na něj 28 234 milionů EUR,

| — | systém přímé podpory, tzv. režim jednotné platby na plochu (SAPS): v tomto režimu jde o platbu jednotných částek na hektar zemědělské půdy způsobilý pro podporu. Způsobilé hektary jsou definovány jako zemědělské plochy udržované v dobrém zemědělském stavu k 30. červnu 2003 (4). Hlavní rozdíl mezi režimy SAPS a SPS spočívá v tom, že v prvním uvedeném režimu nejsou stanoveny tzv. nároky. Režim jednotné platby na plochu se v současné době uplatňuje v deseti nových členských státech (5)a v roce 2008 na něj připadalo 2 974 milionů EUR výdajů, |
| --- | --- |

—

systém přímé podpory, tzv. režim jednotné platby na plochu (SAPS): v tomto režimu jde o platbu jednotných částek na hektar zemědělské půdy způsobilý pro podporu. Způsobilé hektary jsou definovány jako zemědělské plochy udržované v dobrém zemědělském stavu k 30. červnu 2003 (4). Hlavní rozdíl mezi režimy SAPS a SPS spočívá v tom, že v prvním uvedeném režimu nejsou stanoveny tzv. nároky. Režim jednotné platby na plochu se v současné době uplatňuje v deseti nových členských státech (5)a v roce 2008 na něj připadalo 2 974 milionů EUR výdajů,

| — | ostatní systémy přímé podpory (vázané platby) (6): připadalo na ně 6 361 milionů EUR výdajů, |
| --- | --- |

—

ostatní systémy přímé podpory (vázané platby) (6): připadalo na ně 6 361 milionů EUR výdajů,

| — | intervence na zemědělských trzích: hlavními opatřeními jsou intervenční zásoby a vývozní náhrady. Výdaje se v důsledku politických rozhodnutí souvisejících s posledními reformami SZP a v důsledku situace na trhu v posledních letech snížily (5 442 milionů EUR). |
| --- | --- |

—

intervence na zemědělských trzích: hlavními opatřeními jsou intervenční zásoby a vývozní náhrady. Výdaje se v důsledku politických rozhodnutí souvisejících s posledními reformami SZP a v důsledku situace na trhu v posledních letech snížily (5 442 milionů EUR).

| 5.5 | Pro přímou podporu EU jsou způsobilí pouze zemědělci. Zemědělec je definován jako fyzická či právnická osoba, která vykonává zemědělskou činnost. Zemědělskou činností se rozumí produkce, chov nebo pěstování zemědělských produktů včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. |
| --- | --- |

5.5

Pro přímou podporu EU jsou způsobilí pouze zemědělci. Zemědělec je definován jako fyzická či právnická osoba, která vykonává zemědělskou činnost. Zemědělskou činností se rozumí produkce, chov nebo pěstování zemědělských produktů včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

| 5.6 | Právní předpisy EU stanoví, že členské státy definují minimální požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu na základě rámce daného legislativou EU. Pokud jde o pastviny, standardy stanovené legislativou EU vyžadují minimální míru intenzity chovu a/nebo vhodné režimy pro zajištění minimální míry údržby a předcházení chátrání stanovišť. |
| --- | --- |

5.6

Právní předpisy EU stanoví, že členské státy definují minimální požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu na základě rámce daného legislativou EU. Pokud jde o pastviny, standardy stanovené legislativou EU vyžadují minimální míru intenzity chovu a/nebo vhodné režimy pro zajištění minimální míry údržby a předcházení chátrání stanovišť.

| 5.6 | V rámci kontroly stavu bylo rozhodnuto, že míra intenzity chovu hospodářských zvířat se od 1. ledna 2009 stala nepovinnou. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Povinnost udržovat půdu v dobrém zemědělském a environmentálním stavu je stanovena v kontextu politiky podmíněnosti, která se uplatňuje jak u SPS, tak u SAPS. Nejsou-li požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu dodržovány, přímá pomoc se v rámci podmíněnosti snižuje nebo ruší (7). |
| --- | --- |

5.7

Povinnost udržovat půdu v dobrém zemědělském a environmentálním stavu je stanovena v kontextu politiky podmíněnosti, která se uplatňuje jak u SPS, tak u SAPS. Nejsou-li požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu dodržovány, přímá pomoc se v rámci podmíněnosti snižuje nebo ruší (7).

| 5.8 | Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) financuje výdaje na rozvoj venkova, které zahrnují velký počet opatření, například agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu ve znevýhodněných oblastech, investice do zemědělských podniků a infrastruktury ve venkovských oblastech (10 527 milionů EUR). |
| --- | --- |

5.8

Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) financuje výdaje na rozvoj venkova, které zahrnují velký počet opatření, například agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu ve znevýhodněných oblastech, investice do zemědělských podniků a infrastruktury ve venkovských oblastech (10 527 milionů EUR).

| 5.9 | Životní prostředí, rybolov a námořní záležitosti a ochrana zdraví a spotřebitele jsou řízeny Komisí v rámci zvláštních kontrolních systémů. Zahrnují opatření ve prospěch veřejného zdraví, životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat, ochrany spotřebitele, mezinárodní dohody o rybolovu a Evropský rybářský fond (1 658 milionů EUR). |
| --- | --- |

5.9

Životní prostředí, rybolov a námořní záležitosti a ochrana zdraví a spotřebitele jsou řízeny Komisí v rámci zvláštních kontrolních systémů. Zahrnují opatření ve prospěch veřejného zdraví, životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat, ochrany spotřebitele, mezinárodní dohody o rybolovu a Evropský rybářský fond (1 658 milionů EUR).

Rozsah auditu

| 5.10 | Účetní dvůr testoval reprezentativní statistický vzorek 204 operací zahrnujících veškeré výdaje, o nichž pojednává tato kapitola (viz bod 5.1), a posuzoval systémy dohledu a kontroly s cílem získat přiměřenou jistotu ohledně správnosti operací, na nichž se zakládá účetní závěrka EU. Popis rozsahu a metodiky prohlášení o věrohodnosti účtů uvádí kapitola 1. |
| --- | --- |

5.10

Účetní dvůr testoval reprezentativní statistický vzorek 204 operací zahrnujících veškeré výdaje, o nichž pojednává tato kapitola (viz bod 5.1), a posuzoval systémy dohledu a kontroly s cílem získat přiměřenou jistotu ohledně správnosti operací, na nichž se zakládá účetní závěrka EU. Popis rozsahu a metodiky prohlášení o věrohodnosti účtů uvádí kapitola 1.

| 5.11 | Pokud jde o systémy dohledu a kontroly, Účetní dvůr zkoumal spolehlivost systémů vztahujících se na nároky v rámci EZZF ve vybraných platebních agenturách ve čtyřech členských státech, které uplatňují režim jednotné platby na plochu (SAPS) – v Bulharsku, Estonsku, Polsku, Rumunsku – a ve čtyřech členských státech, které uplatňují režim jednotné platby (SPS): v Belgii (region Valonsko), ve Španělsku (Katalánsko), Slovinsku a ve Spojeném království (Skotsko). Je třeba upozornit, že v případě Bulharska a Rumunska se jednalo o první úplný zemědělský rok, ve kterém byl režim uplatňován. Pokud jde o výdaje na rozvoj venkova, Účetní dvůr testoval systémy dohledu a kontroly v České republice, Irsku, Řecku, Španělsku, Itálii, Maďarsku a Portugalsku. Účetní dvůr provedl i audit systémů dohledu a kontroly u Evropského rybářského fondu. |
| --- | --- |

5.11

Pokud jde o systémy dohledu a kontroly, Účetní dvůr zkoumal spolehlivost systémů vztahujících se na nároky v rámci EZZF ve vybraných platebních agenturách ve čtyřech členských státech, které uplatňují režim jednotné platby na plochu (SAPS) – v Bulharsku, Estonsku, Polsku, Rumunsku – a ve čtyřech členských státech, které uplatňují režim jednotné platby (SPS): v Belgii (region Valonsko), ve Španělsku (Katalánsko), Slovinsku a ve Spojeném království (Skotsko). Je třeba upozornit, že v případě Bulharska a Rumunska se jednalo o první úplný zemědělský rok, ve kterém byl režim uplatňován. Pokud jde o výdaje na rozvoj venkova, Účetní dvůr testoval systémy dohledu a kontroly v České republice, Irsku, Řecku, Španělsku, Itálii, Maďarsku a Portugalsku. Účetní dvůr provedl i audit systémů dohledu a kontroly u Evropského rybářského fondu.

| 5.12 | Kromě toho Účetní dvůr přezkoumal 62 osvědčení a zpráv certifikačních orgánů týkajících se 57 platebních agentur (8). U dalších osmi platebních agentur s osvědčením s výhradou byly přezkoumány důvody výhrad. |
| --- | --- |

5.12

Kromě toho Účetní dvůr přezkoumal 62 osvědčení a zpráv certifikačních orgánů týkajících se 57 platebních agentur (8). U dalších osmi platebních agentur s osvědčením s výhradou byly přezkoumány důvody výhrad.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 5.13 | Na základě výsledků své auditní práce Účetní dvůr dospěl k závěru, že u plateb za rozpočtový rok 2008 odhadovaná míra chyb za tuto skupinu politik je celkově mírně pod 2 % prahem významnosti. Výdaje v oblasti rozvoje venkova i nadále obsahují více chyb než výdaje z EZZF, ačkoli odhadovaná míra chyb je nižší než v předchozích letech. |
| --- | --- |

5.13

Na základě výsledků své auditní práce Účetní dvůr dospěl k závěru, že u plateb za rozpočtový rok 2008 odhadovaná míra chyb za tuto skupinu politik je celkově mírně pod 2 % prahem významnosti. Výdaje v oblasti rozvoje venkova i nadále obsahují více chyb než výdaje z EZZF, ačkoli odhadovaná míra chyb je nižší než v předchozích letech.

| 5.13 | Komise vítá celkové kladné hodnocení a sdílí názor Účetního dvora, že výdaje na rozvoj venkova jsou postiženy vyšším výskytem chyb, ale s uspokojením konstatuje, že chybovost v této oblasti klesá. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Z 204 prověřovaných operací vykazovalo chyby 66 operací (32 %). Čtyřicet pět (48 %) chyb bylo vyčíslitelných a projevovaly se zejména u způsobilosti a přesnosti. Výsledek testování vzorku operací uvádí
  příloha 5.1
  . Klasifikace chyb podle Účetního dvora je vysvětlena v kapitole 1. Příklady jednotlivých druhů zjištěných chyb jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

5.14

Z 204 prověřovaných operací vykazovalo chyby 66 operací (32 %). Čtyřicet pět (48 %) chyb bylo vyčíslitelných a projevovaly se zejména u způsobilosti a přesnosti. Výsledek testování vzorku operací uvádí
  příloha 5.1
  . Klasifikace chyb podle Účetního dvora je vysvětlena v kapitole 1. Příklady jednotlivých druhů zjištěných chyb jsou uvedeny níže.

| 5.15 | Výroční zpráva o činnosti, kterou předložil generální ředitel pro zemědělství, obsahuje výhrady k výdajům v rámci programu SAPARD v Bulharsku a Rumunsku a k opatřením týkajícím se rozvoje venkova podle osy 2 (zlepšování životního prostředí a krajiny) (9). Výroční zpráva o činnosti, kterou předložil generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti (GŘ MARE), také obsahuje výhradu ohledně výdajů v rámci společné rybářské politiky (10). |
| --- | --- |

5.15

Výroční zpráva o činnosti, kterou předložil generální ředitel pro zemědělství, obsahuje výhrady k výdajům v rámci programu SAPARD v Bulharsku a Rumunsku a k opatřením týkajícím se rozvoje venkova podle osy 2 (zlepšování životního prostředí a krajiny) (9). Výroční zpráva o činnosti, kterou předložil generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti (GŘ MARE), také obsahuje výhradu ohledně výdajů v rámci společné rybářské politiky (10).

Zemědělství a rozvoj venkova

| 5.16 | U EZZF z 151 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 42 operací (28 %). Třicet (54 %) chyb bylo vyčíslitelných. Pokud jde o operace EZFRV, ze 42 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 17 operací (40 %). Jedenáct (55 %) chyb bylo vyčíslitelných. Tyto chyby jsou však co do finanční hodnoty relativně malé. |
| --- | --- |

5.16

U EZZF z 151 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 42 operací (28 %). Třicet (54 %) chyb bylo vyčíslitelných. Pokud jde o operace EZFRV, ze 42 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 17 operací (40 %). Jedenáct (55 %) chyb bylo vyčíslitelných. Tyto chyby jsou však co do finanční hodnoty relativně malé.

| 5.17 | Při auditu EZZF zjistil Účetní dvůr chyby ve způsobilosti
   (11)u plateb v režimu jednotné platby na plochu příjemcům, kteří nesplňují definici zemědělce, neboť neprováděli žádnou zemědělskou činnost a neudržovali půdu v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (viz bod 5.46). |
| --- | --- |

5.17

Při auditu EZZF zjistil Účetní dvůr chyby ve způsobilosti
   (11)u plateb v režimu jednotné platby na plochu příjemcům, kteří nesplňují definici zemědělce, neboť neprováděli žádnou zemědělskou činnost a neudržovali půdu v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (viz bod 5.46).

| 5.17 | Komise se zabývala otázkou definice zemědělce, na kterou Účetní dvůr v rámci kontroly stavu poukazuje. Navrhla, aby členské státy z režimu přímých plateb vyloučily fyzické nebo právnické osoby, jejichž obchodním cílem není zemědělská činnost nebo jejichž zemědělská činnost je zanedbatelná. Rada však toto ustanovení učinila pro členské státy nepovinným (čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009). Co se týče otázky, na kterou poukázal Účetní dvůr, mají podle právních předpisů platných v roce 2008 fyzické nebo právnické osoby, které vykonávají zemědělskou činnost nebo udržují půdu v dobrém zemědělském stavu (GAC) nárok na platby v režimu jednotné platby na plochu (SAPS). |
| --- | --- |

5.17

Příklad

Příjemce vznesl nárok v rámci režimu jednotné platby na plochu jménem několika zemědělců užívajících společné pozemky ve vlastnictví obce. Platba byla provedena ve prospěch žadatele, který uvedl, že si ji poměrným způsobem rozdělí s ostatními zemědělci podle počtu chovaných zvířat. Pro měření bylo zvoleno osm pozemků, všechny byly v roce 2007 uvedeny jako trvalé pastviny. Žádný z těchto pozemků nenesl stopy toho, že by se na nich v posledních letech pásla zvířata nebo že by byly sečeny. Většinu ploch pokrývaly keře a kapradí, zbytek vzrostlá hrubá vegetace. Všechny prohlédnuté pozemky byly považovány za opuštěné a nezpůsobilé pro podporu.

Obce dostávaly platby ze SAPS za obecní pastviny, které místní zemědělci používali pro pastvu svých zvířat. Část této půdy se používala jako skládka odpadu.

Příklad
   (12)

V návaznosti na oddělení přímých plateb se nepožaduje konkrétní zemědělská činnost; je dostačující, pokud zemědělec splňuje podmínky dobrého zemědělského stavu. Podle platných právních předpisů je na členském státu, aby vymezil, co dobrý zemědělský stav zahrnuje. Dotčený členský stát stanovil kritéria týkající se dodržování dobrého zemědělského stavu, ale jak umožňuje rámec EU, tato kritéria nezahrnují povinnost pastvy nebo sečení.

Fyzické nebo právnické osoby, které vykonávají zemědělskou činnost nebo udržují půdu v dobrém zemědělském stavu, mají nárok na obdržení plateb SAPS. Jelikož půda byla udržovaná v dobrém zemědělském stavu, měly dotčené obce nárok na platby SAPS.

Rozsah, v jakém byla podpora poskytnuta na nezpůsobilou půdu, bude sledován v souvislosti s postupem schvalování souladu. Viz také odpověď Komise na bod 5.49.

| 5.18 | Pokud jde o způsobilost, zjistil Účetní dvůr v případě EZFRV případy nedodržování konkrétních podmínek spojených s podporou pro agroenvironmentální opatření a opatření v oblasti lesnictví a nezpůsobilé plochy v rámci agroenvironmentálních opatření. |
| --- | --- |

5.18

Pokud jde o způsobilost, zjistil Účetní dvůr v případě EZFRV případy nedodržování konkrétních podmínek spojených s podporou pro agroenvironmentální opatření a opatření v oblasti lesnictví a nezpůsobilé plochy v rámci agroenvironmentálních opatření.

| 5.18 | Obecně budou zjištění Účetního dvora sledována v rámci postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

5.18

Příklad

Byla poskytnuta podpora na agroenvironmentální závazky týkající se ohrazení plochy pastvin a vyčištění části pozemku částečně pokrytého křovinami. Cílem opatření bylo vytvořit větší plochy pro extenzivní pastvu, protože v důsledku špatné kvality půdy byla koncentrace dobytka na stávajících vyčištěných plochách z důvodu nadměrné pastvy škodlivá pro obnovu travního pokryvu. Auditoři Účetního dvora zjistili, že plocha vyčištěná od křovin neodpovídala plně ploše, na kterou byla podpora žádána, a byla o něco menší než celková uváděná plocha. V důsledku toho měl příjemce nárok pouze zhruba na 90 % obdržené platby. V tomto případě se uplatňuje sankce ve výši 18 %.

| 5.19 | Pokud jde o chyby v přesnosti
   (13)u EZZF, většina chyb, které Účetní dvůr zjistil, se týká vykazování větší rozlohy, což pak vede přeplatkům. |
| --- | --- |

5.19

Pokud jde o chyby v přesnosti
   (13)u EZZF, většina chyb, které Účetní dvůr zjistil, se týká vykazování větší rozlohy, což pak vede přeplatkům.

5.19

Příklad

Bylo zjištěno vykázání větší rozlohy (35 %), k němuž došlo zejména proto, že zemědělec vykazoval plný počet hektarů namísto skutečně využívané plochy. Rovněž byly zjištěny malé nezpůsobilé plochy, které měly být odečteny. Takto velký rozdíl (8 hektarů z 23 vyměřených) by měl vést ke zrušení výplaty jednotné platby na plochu.

Příklad

Nedostatky týkající se plateb SAPS zjištěné v systému kontroly členského státu jsou sledovány v rámci postupu schvalování souladu.

| 5.20 | Pokud jde o přesnost, Účetní dvůr zjistil u EZFRV chyby spočívající v nesprávném výpočtu způsobilých nákladů a splatné částky, vykázání větší rozlohy a nedodržení minimální částky na hektar podle pravidel Společenství. |
| --- | --- |

5.20

Pokud jde o přesnost, Účetní dvůr zjistil u EZFRV chyby spočívající v nesprávném výpočtu způsobilých nákladů a splatné částky, vykázání větší rozlohy a nedodržení minimální částky na hektar podle pravidel Společenství.

| 5.20 | Pokud jde o zjištěná nadhodnocení, souhlasí Komise se závěry Účetního dvora. |
| --- | --- |

5.20

Příklad

V důsledku omezených finančních prostředků, které byly v souladu s finančním plánem dotčeného programu rozvoje venkova k dispozici, nebyly vnitrostátní orgány schopny zaplatit zemědělcům ve znevýhodněných oblastech minimální částku na hektar, kterou pravidla Společenství požadují.

| 5.21 | U EZFRV zjistil Účetní dvůr také chybu ve výskytu
   (14)v důsledku neprovedení všech financovaných prací. |
| --- | --- |

5.21

U EZFRV zjistil Účetní dvůr také chybu ve výskytu
   (14)v důsledku neprovedení všech financovaných prací.

Příklad

Jedna z operací zařazených do vzorku se týkala podpory poskytnuté obci na asfaltování venkovské cesty. Protože však jeden zemědělec odmítl na svém pozemku poskytnout právo průchodu, nebylo vyasfaltováno zhruba osm procent cesty. Namísto toho byl dodavatel požádán o vyasfaltování příjezdových cest na pozemky podél cesty. Protože projekt nebyl formálně pozměněn, zastává Účetní dvůr názor, že obec, ačkoli zaplatila celkovou cenu provedených silničních prací, měla nárok pouze na zhruba 90 % celkové obdržené podpory.

| 5.22 | Co se týče ostatních typů chyb, které nespadají do kategorií způsobilosti, přesnosti a výskytu, zjistil Účetní dvůr v případě EZZF neprovedení výběru dávky z mléka od producentů, neaktualizované registry zvířat a nefunkční databáze. Jeden členský stát navíc provedl platbu vývozní náhrady s tříletým zpožděním. U EZFRV nebyl Účetní dvůr ve dvou členských státech schopen zjistit hranice určitých pozemků, na které již byla vyplacena podpora EU. Kromě toho Účetní dvůr konstatuje, že stále přetrvávají určité závažné chyby, které nebylo možné vyčíslit a které byly uvedeny ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007 (viz
  příloha 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.22

Co se týče ostatních typů chyb, které nespadají do kategorií způsobilosti, přesnosti a výskytu, zjistil Účetní dvůr v případě EZZF neprovedení výběru dávky z mléka od producentů, neaktualizované registry zvířat a nefunkční databáze. Jeden členský stát navíc provedl platbu vývozní náhrady s tříletým zpožděním. U EZFRV nebyl Účetní dvůr ve dvou členských státech schopen zjistit hranice určitých pozemků, na které již byla vyplacena podpora EU. Kromě toho Účetní dvůr konstatuje, že stále přetrvávají určité závažné chyby, které nebylo možné vyčíslit a které byly uvedeny ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2007 (viz
  příloha 5.2
  ).

| 5.22 | Nedostatky v registrech zvířat a nedostatky v databázi pro identifikaci a registraci zvířat jsou Komisi známé a vztahují se na ně postupy schvalování souladu.

  Komise sledovala otázku „úrokových příspěvků“ zmíněnou ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2007. Členský stát zavedl nový správní systém, který počínaje rokem 2008 usnadňuje sledování úvěru od banky až ke konečnému příjemci. Kromě toho Komise analyzovala výsledky nedávných auditů provedených členským státem za účelem stanovení finančního dopadu za předchozí programová období. |
| --- | --- |

5.22

Komise sledovala otázku „úrokových příspěvků“ zmíněnou ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2007. Členský stát zavedl nový správní systém, který počínaje rokem 2008 usnadňuje sledování úvěru od banky až ke konečnému příjemci. Kromě toho Komise analyzovala výsledky nedávných auditů provedených členským státem za účelem stanovení finančního dopadu za předchozí programová období.

Příklad

Podle nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 (15)odpovídají vnitrostátní orgány za úhradu dávky z mléka a jsou povinny ji od svých producentů vybrat. Veškeré vybrané finanční prostředky si spolu s úrokem v případě pozdní platby ponechávají vnitrostátní orgány. Itálie zaplatila dávku za všechny dotčené producenty (174,5 milionu EUR), ale byla schopna od nich vybrat pouze 21,5 milionu EUR. V případě, u něhož Účetní dvůr provedl audit, producent v současné době dluží 614 157 EUR plus 5 244 EUR úroků za hospodářské roky od období 1995/96.

Příklad

Členské státy jsou odpovědné za platbu dávky na mléko do rozpočtu Společenství jako účelově vázaných příjmů. Itálie odpovídající částky zaplatila, a v důsledku toho nedošlo k újmě pro rozpočet Společenství. Kromě toho se Itálie zapojila do opatření za účelem zpětného získání částek vůči uvedeným producentům včetně producenta, na kterého se odkazuje a který dosud nezaplatil dlužnou dávku; v této souvislosti si Itálie účtuje úroky z neuhrazené částky v souladu s požadavky platných pravidel Společenství. Postup pro zpětné získání částek, který je třeba dodržet, se řídí vnitrostátními právními předpisy a Itálie je těmito právními předpisy vázána, přestože to způsobuje zpoždění v postupu pro zpětné získání částek.

Životní prostředí, rybolov a námořní záležitosti a ochrana zdraví a spotřebitele

| 5.23 | Pokud jde o životní prostředí, rybolov a námořní záležitosti a ochranu zdraví a spotřebitele, z 11 operací zařazených do zkoumaného vzorku sedm (64 %) vykazovalo chyby. Čtyři (24 %) chyby byly vyčíslitelné. |
| --- | --- |

5.23

Pokud jde o životní prostředí, rybolov a námořní záležitosti a ochranu zdraví a spotřebitele, z 11 operací zařazených do zkoumaného vzorku sedm (64 %) vykazovalo chyby. Čtyři (24 %) chyby byly vyčíslitelné.

| 5.23 | Co se týče ochrany zdraví a spotřebitele, Komise nesdílí výklad Účetního dvora (viz odpověď na bod 5.26).

  Co se týče rybolovu a námořních záležitostí, ve 4 ze 7 operací ve vzorku se vyskytly chyby, z nichž 2 byly vyčíslitelné.


  Co se týče životního prostředí, viz odpověď Komise na bod 5.24. |
| --- | --- |

5.23

Co se týče rybolovu a námořních záležitostí, ve 4 ze 7 operací ve vzorku se vyskytly chyby, z nichž 2 byly vyčíslitelné.

Co se týče životního prostředí, viz odpověď Komise na bod 5.24.

| 5.24 | Pokud jde o nástroj LIFE (16), zjistil Účetní dvůr nedostatky v zadávacích řízeních a chyby v platbách v důsledku chybějící vhodné podkladové dokumentace a také nesprávné výpočty osobních nákladů. |
| --- | --- |

5.24

Pokud jde o nástroj LIFE (16), zjistil Účetní dvůr nedostatky v zadávacích řízeních a chyby v platbách v důsledku chybějící vhodné podkladové dokumentace a také nesprávné výpočty osobních nákladů.

| 5.24 | Zjištění Účetního dvora se týkají plateb, které nemají konečný charakter a které jsou uskutečněny na základě přiměřeného ujištění, že podmínky těchto plateb jsou splněny. Podklady pro vykázané náklady nejsou obecně v této fázi zkoumány a jsou požadovány až se závěrečnou zprávou. Komise by tak za normálních okolností odhalila a napravila všechny chyby před provedením konečné platby. |
| --- | --- |

5.24

Příklad

V jednom případě veřejné zadávací řízení zcela chybělo a v dalším případě byla zakázka udělena firmě, která se účastnila přípravy zadávacího řízení pro příjemce, i přes právní stanovisko doporučující tuto společnost nepřijmout. Kromě toho příjemce nevykázal úrok z předběžného financování.

| 5.25 | Pokud jde o finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FIFG), zjistil Účetní dvůr nezpůsobilé náklady na modernizaci rybářské lodi a nezpůsobilé subdodavatelské osobní náklady. |
| --- | --- |

5.25

Pokud jde o finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FIFG), zjistil Účetní dvůr nezpůsobilé náklady na modernizaci rybářské lodi a nezpůsobilé subdodavatelské osobní náklady.

| 5.25 | Při rozhodování o platbách dotčeným členským státům si Komise nebyla vědoma možných chyb, které zjistil Účetní dvůr a které se vyskytly na úrovni konečného příjemce. Komise nicméně zavedla kontrolní strategii a provádí auditní činnosti ex post s cílem ověřit, zda systémy řízení a kontroly členských států účinně fungují, aby těmto chybám zabránily. |
| --- | --- |

5.25

Příklad

Byly uplatněny náklady na výměnu zařízení pro rybolov, které nařízení konkrétně vylučuje (17).

Příklad

Komise odečítá nezpůsobilé částky z následných žádostí o proplacení výdajů (pokud nějaká ještě nebyla předložena) anebo nejpozději před uzavřením programu.

| 5.26 | Pokud jde o sledování přenosné spongiformní encefalopatie (TSE), náklady na testy v některých případech překročily limity stanovené právními předpisy a některá zvířata nedosáhla příslušné věkové hranice. |
| --- | --- |

5.26

Pokud jde o sledování přenosné spongiformní encefalopatie (TSE), náklady na testy v některých případech překročily limity stanovené právními předpisy a některá zvířata nedosáhla příslušné věkové hranice.

| 5.26 | Komise se domnívá, že horní hranice na náklady na testování by se měla uplatňovat na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

5.26

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Oblast politiky „zemědělství a rozvoj venkova“

Systémy související se správností operací

| 5.27 | Pokud jde o výdaje na zemědělství a rozvoj venkova, je hlavním kontrolním systémem k zajištění správnosti operací integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) (18). |
| --- | --- |

5.27

Pokud jde o výdaje na zemědělství a rozvoj venkova, je hlavním kontrolním systémem k zajištění správnosti operací integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) (18).

| 5.28 | IACS se v každém členském státě skládá z databáze podniků a žádostí o podporu, systémů evidence zemědělských pozemků a registrace zvířat v případě prémií vázaných na produkci a dále z registru nároků v členských státech, které používají SPS. Systém umožňuje několik kontrol způsobilosti: správní kontroly všech nároků, křížové kontroly s databázemi s cílem zamezit tomu, aby se na stejné pozemky/zvířata podávaly žádosti dvakrát, a minimální 5 % míru inspekcí v zemědělských podnicích, které mají provádět platební agentury. |
| --- | --- |

5.28

IACS se v každém členském státě skládá z databáze podniků a žádostí o podporu, systémů evidence zemědělských pozemků a registrace zvířat v případě prémií vázaných na produkci a dále z registru nároků v členských státech, které používají SPS. Systém umožňuje několik kontrol způsobilosti: správní kontroly všech nároků, křížové kontroly s databázemi s cílem zamezit tomu, aby se na stejné pozemky/zvířata podávaly žádosti dvakrát, a minimální 5 % míru inspekcí v zemědělských podnicích, které mají provádět platební agentury.

| 5.29 | IACS zahrnuje hlavní režimy auditované na úrovni členských států a financované z EZZF, jmenovitě režim jednotné platby a jednotné platby na plochu. V případě EZFRV jsou – zejména u agroenvironmentálních opatření a ve znevýhodněných oblastech – některé základní prvky, jako např. plocha či počet zvířat, pokryty systémem IACS a jiné zvlášť navrženými kontrolami. |
| --- | --- |

5.29

IACS zahrnuje hlavní režimy auditované na úrovni členských států a financované z EZZF, jmenovitě režim jednotné platby a jednotné platby na plochu. V případě EZFRV jsou – zejména u agroenvironmentálních opatření a ve znevýhodněných oblastech – některé základní prvky, jako např. plocha či počet zvířat, pokryty systémem IACS a jiné zvlášť navrženými kontrolami.

| 5.30 | Pokud jde o audit konkrétních systémů dohledu a kontroly IACS na úrovni platební agentury, Účetní dvůr posuzoval osm systémů v rámci EZZF a sedm v rámci EZFRV (viz bod 5.11). |
| --- | --- |

5.30

Pokud jde o audit konkrétních systémů dohledu a kontroly IACS na úrovni platební agentury, Účetní dvůr posuzoval osm systémů v rámci EZZF a sedm v rámci EZFRV (viz bod 5.11).

| 5.31 | Audit Účetního dvora zahrnul kontrolu dodržování ustanovení příslušných právních předpisů i posouzení účelnosti systémů z hlediska zajištění správnosti operací. Byly šetřeny zejména tyto prvky:






  I) | administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení včetně kvality databází; |
| --- | --- | --- |

5.31

Audit Účetního dvora zahrnul kontrolu dodržování ustanovení příslušných právních předpisů i posouzení účelnosti systémů z hlediska zajištění správnosti operací. Byly šetřeny zejména tyto prvky:

I)

administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení včetně kvality databází;

| II) | systémy kontroly na základě kontrol na místě; |
| --- | --- |

II)

systémy kontroly na základě kontrol na místě;

| III) | systém, který má zajistit provádění a kontrolu podmíněnosti. |
| --- | --- |

III)

systém, který má zajistit provádění a kontrolu podmíněnosti.

| 5.32 | Obecně výsledky testování operací ve vzorku EZZF, které procházejí systémem IACS, naznačují, že se jedná o účelný systém kontroly. Účetní dvůr zjistil, že v pěti z osmi zkontrolovaných platebních agentur byly existující systémy kontroly účelné plně nebo částečně. Ve Spojeném království (Skotsko), v Bulharsku a Rumunsku byla zjištěna významná selhání v uplatňování klíčových prvků systému. Účetní dvůr má tedy za to, že v uvedených členských státech není systém IACS účelný, pokud jde o zajištění správnosti plateb. V případě Bulharska a Rumunska jsou výsledky vnitrostátních kontrol oznámené Komisi (19)v souladu s hodnocením, k němuž dospěl Účetní dvůr. |
| --- | --- |

5.32

Obecně výsledky testování operací ve vzorku EZZF, které procházejí systémem IACS, naznačují, že se jedná o účelný systém kontroly. Účetní dvůr zjistil, že v pěti z osmi zkontrolovaných platebních agentur byly existující systémy kontroly účelné plně nebo částečně. Ve Spojeném království (Skotsko), v Bulharsku a Rumunsku byla zjištěna významná selhání v uplatňování klíčových prvků systému. Účetní dvůr má tedy za to, že v uvedených členských státech není systém IACS účelný, pokud jde o zajištění správnosti plateb. V případě Bulharska a Rumunska jsou výsledky vnitrostátních kontrol oznámené Komisi (19)v souladu s hodnocením, k němuž dospěl Účetní dvůr.

| 5.32 | Komise připouští, že v integrovaném administrativním a kontrolním systému (IACS) ve Spojeném království (ve Skotsku) se objevují nedostatky, ale z níže uvedených důvodů se nedomnívá, že tyto nedostatky činí systém neúčelným:






  — | překrývání referenčních pozemků v systému evidence půdy (LPIS) je vzhledem k tomu, že se týká pouze 0,3 % způsobilé půdy (potenciálně 15 000 ha z 4,5 milionu vykázaných ha), velmi omezené. Právě se provádí analýza potenciálních finančních důsledků včetně zpětného získání neoprávněné částky za předchozí období (viz též odpověď Komise na bod 5.36), |
| --- | --- | --- |

5.32

—

překrývání referenčních pozemků v systému evidence půdy (LPIS) je vzhledem k tomu, že se týká pouze 0,3 % způsobilé půdy (potenciálně 15 000 ha z 4,5 milionu vykázaných ha), velmi omezené. Právě se provádí analýza potenciálních finančních důsledků včetně zpětného získání neoprávněné částky za předchozí období (viz též odpověď Komise na bod 5.36),

| — | pokud jde o výpočet sankcí, byly v jiných členských státech zjištěny podobné nedostatky, které Komise sleduje v rámci postupů schvalování souladu, |
| --- | --- |

—

pokud jde o výpočet sankcí, byly v jiných členských státech zjištěny podobné nedostatky, které Komise sleduje v rámci postupů schvalování souladu,

| — | pokud jde o potenciální překročení horní hranice Spojeného království pro přiznávání nároků, přijímají se opatření v rámci postupu schvalování souladu.


  Pokud jde o systém IACS v Bulharsku a Rumunsku, rozpočtový rok 2008 byl prvním rokem, kdy byl po přistoupení těchto členských států systém v plném rozsahu uplatňován, jak Účetní dvůr uvedl v bodě 5.11. Nedostatky zjištěné Účetním dvorem se týkají zejména kvality systému LPIS a kvality a počtu kontrol na místě a odhalily je již audity Komise v roce 2008. Uvedené nedostatky byly zveřejněny ve výroční zprávě o činnosti za rok 2008 GŘ AGRI a jsou sledovány v rámci postupů schvalování souladu.


  Kromě toho zavedly v roce 2009 oba členské státy na žádost Komise akční plány s cílem tyto nedostatky komplexně a včas řešit. |
| --- | --- |

—

pokud jde o potenciální překročení horní hranice Spojeného království pro přiznávání nároků, přijímají se opatření v rámci postupu schvalování souladu.

Pokud jde o systém IACS v Bulharsku a Rumunsku, rozpočtový rok 2008 byl prvním rokem, kdy byl po přistoupení těchto členských států systém v plném rozsahu uplatňován, jak Účetní dvůr uvedl v bodě 5.11. Nedostatky zjištěné Účetním dvorem se týkají zejména kvality systému LPIS a kvality a počtu kontrol na místě a odhalily je již audity Komise v roce 2008. Uvedené nedostatky byly zveřejněny ve výroční zprávě o činnosti za rok 2008 GŘ AGRI a jsou sledovány v rámci postupů schvalování souladu.

Kromě toho zavedly v roce 2009 oba členské státy na žádost Komise akční plány s cílem tyto nedostatky komplexně a včas řešit.

| 5.33 | Pokud jde o sedm zkontrolovaných systémů dohledu a kontroly pro EZFRV, Účetní dvůr zjistil, že co se týče správnosti plateb, jsou systémy částečně účelné. |
| --- | --- |

5.33

Pokud jde o sedm zkontrolovaných systémů dohledu a kontroly pro EZFRV, Účetní dvůr zjistil, že co se týče správnosti plateb, jsou systémy částečně účelné.

| 5.34 | Hlavní zjištění Účetního dvora vyplývající z auditu jsou uvedena v následujících bodech. Hodnocení Účetního dvora podle členských států v synoptické tabulce je uvedeno v
  příloze 5.1
  . |
| --- | --- |

5.34

Hlavní zjištění Účetního dvora vyplývající z auditu jsou uvedena v následujících bodech. Hodnocení Účetního dvora podle členských států v synoptické tabulce je uvedeno v
  příloze 5.1
  .

I)   Administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení včetně kvality databází

| 5.35 | Podle ustanovení právních předpisů (20)se správní kontroly provádějí u všech žádostí o podporu a o platbu a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky. Správní kontroly zahrnují, kdykoli je to možné a vhodné, křížové kontroly, kromě jiného na základě údajů z IACS. Audit Účetního dvora ověřoval kvalitu databází i přiměřenost takových kontrol z hlediska zjišťování anomálií a přijímání nápravných opatření. Hlavní zjištěné nedostatky jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

5.35

Podle ustanovení právních předpisů (20)se správní kontroly provádějí u všech žádostí o podporu a o platbu a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky. Správní kontroly zahrnují, kdykoli je to možné a vhodné, křížové kontroly, kromě jiného na základě údajů z IACS. Audit Účetního dvora ověřoval kvalitu databází i přiměřenost takových kontrol z hlediska zjišťování anomálií a přijímání nápravných opatření. Hlavní zjištěné nedostatky jsou uvedeny níže.

EZZF

| 5.36 | Systém evidence půdy (LPIS) je databáze, v níž jsou zaevidovány všechny zemědělské plochy v daném členském státě. Účelnost správních kontrol ke stanovení způsobilosti ploch závisí na kvalitě informací evidovaných v systému LPIS. Ve dvou členských státech zjistil Účetní dvůr podstatné nedostatky systému LPIS, které závažným způsobem ovlivňovaly efektivnost správních křížových kontrol (BG a UK). V jednom členském státě Účetní dvůr rovněž zjistil, že zde neexistuje přiměřené omezení platby na základě ortofotosnímků (PL). V jiném členském státě (ES) byly díky použití velkorysých koeficientů schváleny platby na nezpůsobilé oblasti (částečně zalesněné a/nebo skalnaté horské pastviny). |
| --- | --- |

5.36

Systém evidence půdy (LPIS) je databáze, v níž jsou zaevidovány všechny zemědělské plochy v daném členském státě. Účelnost správních kontrol ke stanovení způsobilosti ploch závisí na kvalitě informací evidovaných v systému LPIS. Ve dvou členských státech zjistil Účetní dvůr podstatné nedostatky systému LPIS, které závažným způsobem ovlivňovaly efektivnost správních křížových kontrol (BG a UK). V jednom členském státě Účetní dvůr rovněž zjistil, že zde neexistuje přiměřené omezení platby na základě ortofotosnímků (PL). V jiném členském státě (ES) byly díky použití velkorysých koeficientů schváleny platby na nezpůsobilé oblasti (částečně zalesněné a/nebo skalnaté horské pastviny).

| 5.36 | Pokud jde o Spojené království (Skotsko), odkazuje Komise na svou odpověď na bod 5.32. V návaznosti na zjištěné nedostatky provádí Komise v rámci postupu schvalování souladu příslušnou kontrolu.

  Co se týče Polska a Španělska, jsou nedostatky Komisi známé a jsou prověřovány v rámci postupu schvalování shody.


  Pokud jde o Bulharsko, viz níže. |
| --- | --- |

5.36

Co se týče Polska a Španělska, jsou nedostatky Komisi známé a jsou prověřovány v rámci postupu schvalování shody.

Pokud jde o Bulharsko, viz níže.

Příklad

Bulharský systém LPIS neobsahuje přesné informace o způsobilé ploše referenčních pozemků. Každý referenční pozemek je klasifikován do jednoho z pěti procentních intervalů způsobilosti. Z návštěv, které auditoři provedli na místě, vyplývá, že procentní intervaly způsobilosti v systému LPIS nebyly spolehlivé.

Kromě toho maximální plocha způsobilá pro podporu vypočtená na základě procent způsobilosti uvedených v systému LPIS nijak neomezovala horní hranici celkové plochy akceptované pro platbu.

Bylo také konstatováno, že po uplatnění nároků v roce 2007 převedly orgány členských států referenční pozemky z kategorií „ostatní zemědělské využití“ a „jiné než zemědělské využití“ do jiných kategorií využití půdy s vyššími procenty způsobilosti.

Příklad

Co se týče Bulharska, sdílí Komise názor, že systém LPIS tohoto členského státu potřebuje další zlepšení. Zjištěnými nedostatky se bude zabývat akční plán uvedený v odpovědi Komise na bod 5.32.

Ve Spojeném království (Skotsko) bylo zjištěno, že systém LPIS obsahuje více než 12 000 překrývajících se referenčních pozemků, což vede ke zdvojeným platbám v rámci jednotných plateb na zhruba 15 000 ha.

Tento problém je velmi omezený. Provádí se analýza potenciálních finančních důsledků a zpětné získávání neoprávněných částek za předchozí období (viz také odpověď Komise na bod 5.32).

| 5.37 | Předpokladem správných plateb jednotlivým příjemcům v rámci SPS v prvním roce i všech následujících letech je spolehlivá databáze nároků. Celková hodnota všech nároků přidělených zemědělcům musí respektovat vnitrostátní stropy stanovené v právních předpisech EU (21). Účetní dvůr zjistil případy, kdy byly na celostátní a regionální úrovni evidovány rozdílné údaje o příslušné složce vnitrostátního stropu (ES) a kdy byly vedeny neúplné, nepřesné a zastaralé databáze nároků (UK). |
| --- | --- |

5.37

Předpokladem správných plateb jednotlivým příjemcům v rámci SPS v prvním roce i všech následujících letech je spolehlivá databáze nároků. Celková hodnota všech nároků přidělených zemědělcům musí respektovat vnitrostátní stropy stanovené v právních předpisech EU (21). Účetní dvůr zjistil případy, kdy byly na celostátní a regionální úrovni evidovány rozdílné údaje o příslušné složce vnitrostátního stropu (ES) a kdy byly vedeny neúplné, nepřesné a zastaralé databáze nároků (UK).

| 5.37 | Komise odkazuje na svou odpověď na bod 5.32. |
| --- | --- |

5.37

Příklad

Spojené království rozdělilo svůj vnitrostátní strop pro přiznání platebních nároků do čtyř dílčích stropů, jeden pro každou platební agenturu. Jedna z regionálních platebních agentur překročila svůj dílčí strop o více než 25 milionů EUR, což odpovídá 4 % dílčího stropu pro Skotsko. Příslušné orgány uvedly, že vnitrostátní strop byl překročen pouze o 2,8 milionů EUR, protože jiná regionální platební agentura vykázala, že zůstala významně pod svým dílčím stropem. Účetní dvůr nebyl u této regionální platební agentury schopen ověřit celkovou hodnotu nároků, protože její databáze je nespolehlivá – není úplná, přesná ani aktualizovaná a více než 1 200 případů nároků obsahovalo nesrovnalosti, které čekaly na vyjasnění.

Příklad

Překročení o 2,8 milionu EUR nahlášené orgány Spojeného království představuje 0,1 % vnitrostátního stropu. Tato záležitost je prověřována v rámci postupu schvalování účetní závěrky.

| 5.38 | Pokud jde o správnost plateb, zjistil Účetní dvůr v jednom členském státě podstatné nedostatky, jež vedly k tomu, že v některých případech uplatňovaly nároky z titulu pozemků obce svým vlastním jménem a nepřerozdělovaly podporu osobám, které svá zvířata na této půdě pásly a půdu udržovaly v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (RO). Byly zjištěny i dvojí platby a přeplatky i nesprávné uplatnění tzv. koncepce zjevné chyby (22)(RO). Účetní dvůr rovněž zjistil případy systematicky nesprávného výpočtu podpory, kdy žadatelé uvádějí menší plochu půdy vyňaté z produkce, než odpovídá drženým nárokům k vynětí půdy z produkce, nebo případy, kdy žadatelé měli méně způsobilých hektarů, než na které žádali podporu, a drželi nároky v různé výši (BE, UK, ES, SI). |
| --- | --- |

5.38

Pokud jde o správnost plateb, zjistil Účetní dvůr v jednom členském státě podstatné nedostatky, jež vedly k tomu, že v některých případech uplatňovaly nároky z titulu pozemků obce svým vlastním jménem a nepřerozdělovaly podporu osobám, které svá zvířata na této půdě pásly a půdu udržovaly v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (RO). Byly zjištěny i dvojí platby a přeplatky i nesprávné uplatnění tzv. koncepce zjevné chyby (22)(RO). Účetní dvůr rovněž zjistil případy systematicky nesprávného výpočtu podpory, kdy žadatelé uvádějí menší plochu půdy vyňaté z produkce, než odpovídá drženým nárokům k vynětí půdy z produkce, nebo případy, kdy žadatelé měli méně způsobilých hektarů, než na které žádali podporu, a drželi nároky v různé výši (BE, UK, ES, SI).

| 5.38 | Pokud jde o otázku obcí pobírajících platby SAPS, odkazuje Komise na svou odpověď v bodě 5.17.

  Co se týče záležitosti dvojích úhrad a přeplatků v Rumunsku, vyčíslila rumunská platební agentura tento problém a v rámci svého akčního plánu přijímá nápravná opatření. Komise dále soudí, že Rumunsko použilo v roce 2007 koncepci zjevného omylu správně.


  Komise o problémech souvisejících s výpočtem plateb ve Španělsku, Slovinsku a Spojeném království ví a tyto platby již jsou předmětem postupů schvalování souladu.


  Pokud jde o Belgii, z obdržených informací vyplývá, že postup použitý pro výpočet podpory v případech, na které odkazuje Účetní dvůr, vedl k rozdílům v částce poskytnuté podpory, jež nezpůsobily rozpočtu Společenství žádnou újmu. |
| --- | --- |

5.38

Co se týče záležitosti dvojích úhrad a přeplatků v Rumunsku, vyčíslila rumunská platební agentura tento problém a v rámci svého akčního plánu přijímá nápravná opatření. Komise dále soudí, že Rumunsko použilo v roce 2007 koncepci zjevného omylu správně.

Komise o problémech souvisejících s výpočtem plateb ve Španělsku, Slovinsku a Spojeném království ví a tyto platby již jsou předmětem postupů schvalování souladu.

Pokud jde o Belgii, z obdržených informací vyplývá, že postup použitý pro výpočet podpory v případech, na které odkazuje Účetní dvůr, vedl k rozdílům v částce poskytnuté podpory, jež nezpůsobily rozpočtu Společenství žádnou újmu.

Příklad

V Rumunsku těžilo více než 5 500 zemědělců z dvojích plateb/přeplatků v celkové výši 2,2 milionů EUR. V některých případech, kdy zemědělec požadoval zmenšení plochy nebo stažení nároku u pozemků, u nichž správní křížové kontroly odhalily nadhodnocení referenčního pozemku, byly tyto požadavky v rozporu s právními předpisy Evropské unie přijaty bez uplatnění sankcí. Členský stát rovněž nesprávně uplatňoval koncepci zjevné chyby v případech, kdy přistoupil na to, že nadhodnocení plochy referenčních pozemků bylo možné převést do jiných referenčních pozemků. Tímto způsobem bylo provedeno 64 000 oprav zjevných chyb.

Příklad

Rumunská platební agentura nedostatek sama odhalila a v rámci svého akčního plánu přijímá nápravná opatření.

EZFRV

| 5.39 | Systémy kontroly spočívající ve správních kontrolách stanoví nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 (23)pro každý druh opatření rozvoje venkova schválený v programovém období 2007–2013. Podobné systémy se používají na opatření rozvoje venkova schválená v předcházejícím programovém období. |
| --- | --- |

5.39

Systémy kontroly spočívající ve správních kontrolách stanoví nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 (23)pro každý druh opatření rozvoje venkova schválený v programovém období 2007–2013. Podobné systémy se používají na opatření rozvoje venkova schválená v předcházejícím programovém období.

| 5.40 | Jakkoli integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) obsahuje systém identifikace zemědělských pozemků, nezahrnuje lesní a zalesněné pozemky. Tyto pozemky však mohou být způsobilé pro zvláštní opatření rozvoje venkova. Bylo zjištěno, že správní kontroly provedené na základě tohoto systému identifikace nebyly plně spolehlivé v případech, kdy byly pozemky zalesněny, ale v systému IACS byly stále vedeny jako pozemky zemědělské (ES), a byly nedostatečné v případech, kdy byly zalesněné či jinak neobdělávané plochy způsobilé k podpoře v rámci rozvoje venkova (IT). |
| --- | --- |

5.40

Jakkoli integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) obsahuje systém identifikace zemědělských pozemků, nezahrnuje lesní a zalesněné pozemky. Tyto pozemky však mohou být způsobilé pro zvláštní opatření rozvoje venkova. Bylo zjištěno, že správní kontroly provedené na základě tohoto systému identifikace nebyly plně spolehlivé v případech, kdy byly pozemky zalesněny, ale v systému IACS byly stále vedeny jako pozemky zemědělské (ES), a byly nedostatečné v případech, kdy byly zalesněné či jinak neobdělávané plochy způsobilé k podpoře v rámci rozvoje venkova (IT).

| 5.40 | Podle článku 7 nařízení (ES) č. 1975/2006 musí být zavedeny vhodné alternativní systémy za účelem jednoznačného určení pozemků, jako jsou lesní pozemky a pozemky, na které se poskytují agro-environmentální platby. |
| --- | --- |

5.40

| 5.41 | Audit rovněž zjistil nedostatky týkající se podpůrné dokumentace (HU, PT), nepřesných nebo nedostatečně dokumentovaných správních kontrol (PT, IT, IE), zadání nesprávných údajů a chyb ve výpočtech (IT, PT). |
| --- | --- |

5.41

Audit rovněž zjistil nedostatky týkající se podpůrné dokumentace (HU, PT), nepřesných nebo nedostatečně dokumentovaných správních kontrol (PT, IT, IE), zadání nesprávných údajů a chyb ve výpočtech (IT, PT).

II)   Systémy kontroly na základě kontrol na místě

| 5.42 | Podle ustanovení právních předpisů (24)členské státy každoročně provádějí kontroly na místě, které pokrývají minimálně 5 % všech příjemců. Počet kontrol na místě se zvýší, pokud budou zjištěny podstatné nesrovnalosti. Audit Účetního dvora se zaměřil na vhodnost postupů analýzy rizik pro výběr příjemců pro takové kontroly, na kvalitu kontrol a přiměřenost provedených oprav. Na základě analýzy postupů a opakovaného provedení kontrol Účetním dvorem byly zjištěny konkrétní nedostatky kontrol na místě. |
| --- | --- |

5.42

Podle ustanovení právních předpisů (24)členské státy každoročně provádějí kontroly na místě, které pokrývají minimálně 5 % všech příjemců. Počet kontrol na místě se zvýší, pokud budou zjištěny podstatné nesrovnalosti. Audit Účetního dvora se zaměřil na vhodnost postupů analýzy rizik pro výběr příjemců pro takové kontroly, na kvalitu kontrol a přiměřenost provedených oprav. Na základě analýzy postupů a opakovaného provedení kontrol Účetním dvorem byly zjištěny konkrétní nedostatky kontrol na místě.

| 5.43 | V EZZF Účetní dvůr zjistil nezpůsobilé plochy nebo pozemky, které měly být vnitrostátními inspektory vyloučeny, a odhalil nedodržení povinného počtu kontrol (BG). Z důvodu vysoké míry nesrovnalostí v prvotním 5 % vzorku kontrol muselo Bulharsko velikost vzorku zpětinásobit (25), získalo tak ale pouze pokrytí ve výši 10,1 %. Přijalo výsledky kontrol na dálku, aniž by provedlo přezkum kvality. Účetní dvůr dále zkontroloval 34 pozemků, které místní odbory ministerstva zemědělství vykázaly jako způsobilé. U 12 z nich bylo zjištěno, že jsou zcela porostlé keři a stromy, a nelze je tedy využívat pro zemědělské účely, že byly před mnoha lety úplně opuštěny nebo že se půda používá jako skládka odpadu. |
| --- | --- |

5.43

V EZZF Účetní dvůr zjistil nezpůsobilé plochy nebo pozemky, které měly být vnitrostátními inspektory vyloučeny, a odhalil nedodržení povinného počtu kontrol (BG). Z důvodu vysoké míry nesrovnalostí v prvotním 5 % vzorku kontrol muselo Bulharsko velikost vzorku zpětinásobit (25), získalo tak ale pouze pokrytí ve výši 10,1 %. Přijalo výsledky kontrol na dálku, aniž by provedlo přezkum kvality. Účetní dvůr dále zkontroloval 34 pozemků, které místní odbory ministerstva zemědělství vykázaly jako způsobilé. U 12 z nich bylo zjištěno, že jsou zcela porostlé keři a stromy, a nelze je tedy využívat pro zemědělské účely, že byly před mnoha lety úplně opuštěny nebo že se půda používá jako skládka odpadu.

| 5.43 | Komise připouští, že Bulharsko v roce 2007 provedlo kontrolu 10,1 % žádostí o platby SAPS na místě, což přesahuje povinný minimální 5 % počet inspekcí, ale mělo tento počet inspekcí ještě navýšit. Bulharsko sleduje otázky uvedené Účetním dvorem v rámci svého akčního plánu. Kromě toho se těmito otázkami zabývá Komise v rámci postupu schvalování souladu.

  Pokud jde o způsobilost zkontrolovaných pozemků, je vymezení toho, co zahrnuje dobrý zemědělský stav, na členském státu. Podle definice stanovené bulharskými orgány pro rok podávání žádostí 2007 nebyla pro splnění podmínek dobrého zemědělského stavu požadována produkce, přítomnost zvířat ani sečení. |
| --- | --- |

5.43

Pokud jde o způsobilost zkontrolovaných pozemků, je vymezení toho, co zahrnuje dobrý zemědělský stav, na členském státu. Podle definice stanovené bulharskými orgány pro rok podávání žádostí 2007 nebyla pro splnění podmínek dobrého zemědělského stavu požadována produkce, přítomnost zvířat ani sečení.

| 5.44 | U EZFRV konstatoval Účetní dvůr nedostatky v generování vzorků příjemců určených ke kontrole na místě v důsledku nedostatečné nebo neaktualizované analýzy rizik (CZ, IT, ES, PT). V důsledku soustředění kontrol do omezeného časového rozmezí, které bylo zjištěno v některých členských státech (IT, PT), není dále možné ověřit dodržení konkrétních závazků, jež je třeba plnit v jiných obdobích zemědělského roku. |
| --- | --- |

5.44

U EZFRV konstatoval Účetní dvůr nedostatky v generování vzorků příjemců určených ke kontrole na místě v důsledku nedostatečné nebo neaktualizované analýzy rizik (CZ, IT, ES, PT). V důsledku soustředění kontrol do omezeného časového rozmezí, které bylo zjištěno v některých členských státech (IT, PT), není dále možné ověřit dodržení konkrétních závazků, jež je třeba plnit v jiných obdobích zemědělského roku.

| 5.44–5.45 | Podobné nedostatky byly zaznamenány v průběhu vlastních auditů Komise a budou sledovány v rámci postupů schvalování souladu. |
| --- | --- |

5.44–5.45

| 5.45 | Další nedostatky se týkaly případů, kdy i přes vysoký počet nesrovnalostí nebyl zvýšen počet kontrol (ES) a kdy zprávy o kontrolách obsahovaly neúplný výčet nebo popis provedených ověření (IE). |
| --- | --- |

5.45

Další nedostatky se týkaly případů, kdy i přes vysoký počet nesrovnalostí nebyl zvýšen počet kontrol (ES) a kdy zprávy o kontrolách obsahovaly neúplný výčet nebo popis provedených ověření (IE).

III)   Systém, který má zajistit provádění a kontrolu podmíněnosti

| 5.46 | Podmíněnost propojuje přímé platby a určité platby na víno v rámci EZZF a určité platby v rámci EZFRV s dodržováním pravidel v oblasti životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. Pravidla jsou stanovena v předpisech pro řízení a v normách udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. Pokud zemědělec tyto povinnosti neplní, mohou mu být zkráceny platby. Audit Účetního dvora ověřoval, jak jsou ustanovení Společenství provedena ve vnitrostátních právních předpisech a jak vybraní příjemci příslušná ustanovení dodržují, a posuzoval uplatňování sankcí ukládaných za nedodržení takových ustanovení. |
| --- | --- |

5.46

Podmíněnost propojuje přímé platby a určité platby na víno v rámci EZZF a určité platby v rámci EZFRV s dodržováním pravidel v oblasti životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. Pravidla jsou stanovena v předpisech pro řízení a v normách udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. Pokud zemědělec tyto povinnosti neplní, mohou mu být zkráceny platby. Audit Účetního dvora ověřoval, jak jsou ustanovení Společenství provedena ve vnitrostátních právních předpisech a jak vybraní příjemci příslušná ustanovení dodržují, a posuzoval uplatňování sankcí ukládaných za nedodržení takových ustanovení.

| 5.46 | Dodržování kritérií podmíněnosti zemědělci nepředstavuje kritérium způsobilosti. Zemědělci, kteří tato kritéria nedodržují, mají nárok na přímé platby, ale tyto platby jsou sníženy na základě závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného porušení a také na základě nedbalosti nebo záměrného porušení ze strany dotčeného příjemce. |
| --- | --- |

5.46

| 5.47 | Aby získali nárok na podporu, musí zemědělci provádět zemědělskou činnost. Zemědělskou činností se rozumí produkce, chov zvířat nebo pěstování zemědělských produktů, včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. |
| --- | --- |

5.47

Aby získali nárok na podporu, musí zemědělci provádět zemědělskou činnost. Zemědělskou činností se rozumí produkce, chov zvířat nebo pěstování zemědělských produktů, včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

| 5.48 | Normy Společenství pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (26)stanoví mimo jiné vhodná opatření proti erozi půdy, k udržení pastvin, zabránění průniku nežádoucí vegetace a minimální míry intenzity chovu a/nebo vhodné režimy. Členské státy musí na vnitrostátní nebo regionální úrovni definovat minimální požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. |
| --- | --- |

5.48

Normy Společenství pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (26)stanoví mimo jiné vhodná opatření proti erozi půdy, k udržení pastvin, zabránění průniku nežádoucí vegetace a minimální míry intenzity chovu a/nebo vhodné režimy. Členské státy musí na vnitrostátní nebo regionální úrovni definovat minimální požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

| 5.49 | Účetní dvůr zjistil nedostatky týkající se toho, jak členské státy definují, co se požaduje pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, a tyto nedostatky pak umožnily, aby byla určitým příjemcům vyplacena podpora v rámci režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na plochu, aniž by příjemci s dotčenou půdou cokoli udělali. |
| --- | --- |

5.49

Účetní dvůr zjistil nedostatky týkající se toho, jak členské státy definují, co se požaduje pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, a tyto nedostatky pak umožnily, aby byla určitým příjemcům vyplacena podpora v rámci režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na plochu, aniž by příjemci s dotčenou půdou cokoli udělali.

| 5.49 | Komise se zabývala otázkou zemědělské činnosti uvedenou Účetním dvorem v rámci kontroly stavu. Navrhla, aby členské státy z režimu přímých plateb vyloučily fyzické nebo právnické osoby, jejichž obchodním cílem není zemědělská činnost nebo jejichž zemědělská činnost je zanedbatelná. Rada však toto ustanovení učinila pro členské státy nepovinným (čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009).

  Členské státy nemají povinnost uložit pastvu nebo sečení, jak navrhuje Účetní dvůr v příkladech pro Spojené království – Skotsko, Bulharsko a Rumunsko. Co se týče dobrého zemědělského a ekologického stavu, je na členském státě, aby tato kritéria vymezil v rámci minimálních podmínek stanovených v platném nařízení Rady (ES) č. 1782/2003). Tato vnitrostátní kritéria by neměla vytvářet povinnost produkce, která by nebyla slučitelná s požadavky WTO. |
| --- | --- |

5.49

Členské státy nemají povinnost uložit pastvu nebo sečení, jak navrhuje Účetní dvůr v příkladech pro Spojené království – Skotsko, Bulharsko a Rumunsko. Co se týče dobrého zemědělského a ekologického stavu, je na členském státě, aby tato kritéria vymezil v rámci minimálních podmínek stanovených v platném nařízení Rady (ES) č. 1782/2003). Tato vnitrostátní kritéria by neměla vytvářet povinnost produkce, která by nebyla slučitelná s požadavky WTO.

Příklad

Ve Skotsku úřady přistoupily na to, že v rámci režimu jednotné platby je možno žádat podporu na extenzivní pastviny (porostlé zejména vřesem a kapradím), kde se od příjemce nevyžaduje pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu žádná zemědělská činnost nebo jakákoli práce (27). V důsledku toho žadatelé, kteří zakoupili nároky vysoké hodnoty a neprovádějí žádnou zemědělskou činnost, každoročně na určitou dobu pronajímají rozlehlé plochy půdy za velmi nízké nájemné (které se u případů prověřovaných Účetním dvorem pohybovalo mezi 2 EUR/ha a 18 EUR/ha) s cílem aktivovat nároky (v hodnotě až několik set EUR/ha). Tyto pozemky jsou „udržovány“ přirozeným způsobem, často za přispění volně žijící vysoké zvěře, a jedinou činností, k níž zde dochází, je příležitostný lov.

Příklad

V Bulharsku a Rumunsku byla podpora na pastviny v rámci SAPS poskytnuta příjemcům, kteří neprováděli žádnou výrobní činnost ani činnosti údržby. Účetní dvůr dále zjistil plochy, které byly opuštěné a porostlé keři a stromy.

V návaznosti na oddělení přímých plateb příjemci k obdržení podpory postačí, aby zemědělský pozemek vyhovoval podmínkám dobrého zemědělského stavu. Oba členské státy zavedly kritéria týkající se respektování dobrého zemědělského stavu, ale tato kritéria – jak umožňuje rámec EU – nezahrnují povinnost pastvy nebo sečení (viz také odpověď Komise na bod 5.17).

| 5.50 | Takoví příjemci nesplňují definici „zemědělců“. Podle pravidel Společenství (28)„nebude provedena žádná platba ve prospěch osob, u nichž je zjištěno, že uměle vytvořily podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb a získaly tak výhodu, která není v souladu s cíli dotyčného režimu podpor“. |
| --- | --- |

5.50

Takoví příjemci nesplňují definici „zemědělců“. Podle pravidel Společenství (28)„nebude provedena žádná platba ve prospěch osob, u nichž je zjištěno, že uměle vytvořily podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb a získaly tak výhodu, která není v souladu s cíli dotyčného režimu podpor“.

| 5.50 | Komise se zabývala otázkou definice zemědělce, na niž upozornil Účetní dvůr v rámci kontroly stavu. Komise navrhla, aby členské státy z režimu přímých plateb vyloučily fyzické nebo právnické osoby, jejichž obchodním cílem není zemědělská činnost nebo jejichž zemědělská činnost je zanedbatelná. Rada však toto ustanovení učinila pro členské státy nepovinným (čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009). Co se týče otázky, na kterou poukázal Účetní dvůr, mají podle právních předpisů platných v roce 2008 fyzické nebo právnické osoby, které vykonávají zemědělskou činnost nebo udržují půdu v dobrém zemědělském stavu na platby SAPS nárok. |
| --- | --- |

5.50

| 5.51 | Pokud jde o uplatňování sankcí, celková hodnota sankcí na základě podmíněnosti za rok podávání žádostí 2007 činila u EZZF 17,5 milionu EUR. U členských států, u nichž Účetní dvůr provedl audit systémů, činil průměrný podíl žadatelů sankcionovaných za nedodržení podmínek v rámci obou fondů (EZZF a EZFRV) 27 % v rozmezí od 0 % u Rumunska po 86 % u Slovinska. |
| --- | --- |

5.51

Pokud jde o uplatňování sankcí, celková hodnota sankcí na základě podmíněnosti za rok podávání žádostí 2007 činila u EZZF 17,5 milionu EUR. U členských států, u nichž Účetní dvůr provedl audit systémů, činil průměrný podíl žadatelů sankcionovaných za nedodržení podmínek v rámci obou fondů (EZZF a EZFRV) 27 % v rozmezí od 0 % u Rumunska po 86 % u Slovinska.

| 5.51 | Podle údajů dostupných Komisi a zveřejněných ve výroční zprávě o činnosti za rok 2008 byly v EU-27 v rámci prvního a druhého pilíře SZP uloženy sankce za nedodržování pravidel v průměru 16,25 % z celkového počtu kontrolovaných žadatelů o podporu. |
| --- | --- |

5.51

| 5.52 | Hlavní problémy zjištěné u auditovaných platebních agentur představovaly případy častého uplatňování paušální sankce ve výši 1 % za nedodržení norem udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, přičemž obecně se požaduje snížení plateb o 3 % (SI), a případy nedostatečné podkladové dokumentace pro výpočet sankcí za neudržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (PL). |
| --- | --- |

5.52

Hlavní problémy zjištěné u auditovaných platebních agentur představovaly případy častého uplatňování paušální sankce ve výši 1 % za nedodržení norem udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, přičemž obecně se požaduje snížení plateb o 3 % (SI), a případy nedostatečné podkladové dokumentace pro výpočet sankcí za neudržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (PL).

| 5.52 | Komise odhalila v některých členských státech podobné nedostatky a prověřuje je v rámci postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

5.52

Systémy týkající se zpětně získaných částek a finančních oprav

Postupy Komise při schvalování účetní závěrky

| 5.53 | Jelikož řízení výdajů na zemědělství je převážně sdílené mezi členskými státy a Komisí, podporu vyplácejí členské státy, které poté dostávají náhradu od Komise. Tyto náhrady se považují za zálohové platby, ačkoliv ve finančních výkazech předložených Komisí jsou vykázány jako platby. Konečné uznání výdajů se provádí prostřednictvím dvoustupňového postupu nazývaného schvalování účetní závěrky. Tyto dvě fáze zahrnují každoroční rozhodnutí o schválení finančních výkazů a ve víceletém horizontu rozhodnutí o souladu přijímaná Komisí. |
| --- | --- |

5.53

Jelikož řízení výdajů na zemědělství je převážně sdílené mezi členskými státy a Komisí, podporu vyplácejí členské státy, které poté dostávají náhradu od Komise. Tyto náhrady se považují za zálohové platby, ačkoliv ve finančních výkazech předložených Komisí jsou vykázány jako platby. Konečné uznání výdajů se provádí prostřednictvím dvoustupňového postupu nazývaného schvalování účetní závěrky. Tyto dvě fáze zahrnují každoroční rozhodnutí o schválení finančních výkazů a ve víceletém horizontu rozhodnutí o souladu přijímaná Komisí.

| 5.53 | Podle právních předpisů jsou náhrady Komise členským státům vymezeny jako měsíční platby, a nikoli jako zálohy (29). |
| --- | --- |

5.53

Schválení finančních výkazů

| 5.54 | Dne 29. dubna 2009 přijala Komise tři rozhodnutí o schválení finančních výkazů k výdajům uskutečněným v rámci EZZF, EZFRV a přechodného nástroje pro financování rozvoje venkova (TRDI) a schválila účetní závěrky všech platebních agentur s výjimkou agentur uvedených v
  příloze 5.3
  . Tato rozhodnutí jsou založena na osvědčeních nezávislých auditorů (certifikační orgány). Audit Účetního dvora nezjistil žádné výdaje schválené Komisí, které by bývaly měly být v rozhodnutích o schválení finančních výkazů zamítnuty (vyňaty). |
| --- | --- |

5.54

Dne 29. dubna 2009 přijala Komise tři rozhodnutí o schválení finančních výkazů k výdajům uskutečněným v rámci EZZF, EZFRV a přechodného nástroje pro financování rozvoje venkova (TRDI) a schválila účetní závěrky všech platebních agentur s výjimkou agentur uvedených v
  příloze 5.3
  . Tato rozhodnutí jsou založena na osvědčeních nezávislých auditorů (certifikační orgány). Audit Účetního dvora nezjistil žádné výdaje schválené Komisí, které by bývaly měly být v rozhodnutích o schválení finančních výkazů zamítnuty (vyňaty).

| 5.55 | Rozhodnutí o schválení finančních výkazů jsou však omezena na pravdivost, úplnost a přesnost účetních závěrek platebních agentur. Legalita a správnost uskutečněných plateb („otázky souladu“) nepatří do oblasti testování věcné správnosti prováděného certifikačními orgány a žádosti o podporu EU nejsou obvykle certifikačními orgány kontrolovány na místě. Rozhodnutí o schválení finančních výkazů proto neznamenají, že „schválené“ výdaje neobsahují žádné nesprávné platby. |
| --- | --- |

5.55

Rozhodnutí o schválení finančních výkazů jsou však omezena na pravdivost, úplnost a přesnost účetních závěrek platebních agentur. Legalita a správnost uskutečněných plateb („otázky souladu“) nepatří do oblasti testování věcné správnosti prováděného certifikačními orgány a žádosti o podporu EU nejsou obvykle certifikačními orgány kontrolovány na místě. Rozhodnutí o schválení finančních výkazů proto neznamenají, že „schválené“ výdaje neobsahují žádné nesprávné platby.

| 5.55 | Poskytnuté prohlášení o věrohodnosti auditu se neomezuje výlučně na účetní záležitosti. Každé osvědčení také sděluje, zda systém vnitřní kontroly platební agentury v daném rozpočtovém roce fungoval uspokojivým způsobem, a v této souvislosti se také posuzují kontroly na místě.

  Kromě toho certifikační orgány poskytují zvláštní stanovisko k prohlášení o věrohodnosti účtů, které poskytuje ředitel každé platební agentury, a dále rozbor účinnosti kontrol na místě a přesnosti statistiky kontrol. |
| --- | --- |

5.55

Kromě toho certifikační orgány poskytují zvláštní stanovisko k prohlášení o věrohodnosti účtů, které poskytuje ředitel každé platební agentury, a dále rozbor účinnosti kontrol na místě a přesnosti statistiky kontrol.

| 5.56 | Komise zavedla pro rozpočtový rok 2006 nová pravidla pro zveřejňování pohledávek (účty pohledávek) (30)a vzápětí provedla jejich úpravu, která platí od rozpočtového roku 2008. Platební agentury musí tyto úpravy provést, což vyžaduje značné množství práce v omezeném časovém rozmezí, a z toho vyplývá riziko nesprávných údajů v účtech pohledávek. Po prověrce práce certifikačních orgánů a na základě analýzy této práce, kterou provedla Komise, Účetní dvůr znovu zdůrazňuje své pochybnosti, pokud jde o spolehlivost účtů pohledávek (31). Komise upozornila na nedostatky v účtech pohledávek u jedné čtvrtiny platebních agentur (32)a navrhla finanční opravy (33)ve výši zhruba 25,3 milionu EUR. Tyto opravy představují zhruba 1,95 % z 1 295 milionů EUR, které mají být na konci rozpočtového roku 2008 získány zpět. I když je tento údaj těsně pod 2 % prahem významnosti, značí, že na souhrnné úrovni účtů pohledávek existuje riziko významné chyby. |
| --- | --- |

5.56

Komise zavedla pro rozpočtový rok 2006 nová pravidla pro zveřejňování pohledávek (účty pohledávek) (30)a vzápětí provedla jejich úpravu, která platí od rozpočtového roku 2008. Platební agentury musí tyto úpravy provést, což vyžaduje značné množství práce v omezeném časovém rozmezí, a z toho vyplývá riziko nesprávných údajů v účtech pohledávek. Po prověrce práce certifikačních orgánů a na základě analýzy této práce, kterou provedla Komise, Účetní dvůr znovu zdůrazňuje své pochybnosti, pokud jde o spolehlivost účtů pohledávek (31). Komise upozornila na nedostatky v účtech pohledávek u jedné čtvrtiny platebních agentur (32)a navrhla finanční opravy (33)ve výši zhruba 25,3 milionu EUR. Tyto opravy představují zhruba 1,95 % z 1 295 milionů EUR, které mají být na konci rozpočtového roku 2008 získány zpět. I když je tento údaj těsně pod 2 % prahem významnosti, značí, že na souhrnné úrovni účtů pohledávek existuje riziko významné chyby.

| 5.56 | Nová pravidla a jejich následné úpravy mají za cíl zlepšit podávání zpráv Komisi členskými státy v zájmu lepší ochrany finančního zájmu Společenství. Komise se domnívá, že tyto úpravy byly zavedeny v dostatečném předstihu, aby bylo platebním agenturám umožněno přizpůsobit se novým požadavkům, a tudíž nezahrnovaly riziko nesprávností v knize dlužníků.

  Komise o dlužnících obdržela dost informací pro účely schvalování a účetnictví. V žádném případě nebylo zjištěno, že by finanční dopad na celkovou úroveň účetní závěrky (a tedy s ohledem na rozhodnutí) byl významný.


  Opravy ve výši 25,3 milionu EUR Komise navrhla na základě posouzení informací, které jí ve svých zprávách poskytly certifikační orgány, a také na základě výpočtu nejpravděpodobnější míry chybovosti (a výše chybných částek) týkající se dluhů konkrétních platebních agentur. Stejná logika jako pro zpracování (a případné opravy) chyb vyplývajících z podrobného testování výdajů fondů se používá pro dluhy.


  Zjištěné finanční chyby jsou získávány zpět v rámci běžných postupů schvalování účetní závěrky. |
| --- | --- |

5.56

Komise o dlužnících obdržela dost informací pro účely schvalování a účetnictví. V žádném případě nebylo zjištěno, že by finanční dopad na celkovou úroveň účetní závěrky (a tedy s ohledem na rozhodnutí) byl významný.

Opravy ve výši 25,3 milionu EUR Komise navrhla na základě posouzení informací, které jí ve svých zprávách poskytly certifikační orgány, a také na základě výpočtu nejpravděpodobnější míry chybovosti (a výše chybných částek) týkající se dluhů konkrétních platebních agentur. Stejná logika jako pro zpracování (a případné opravy) chyb vyplývajících z podrobného testování výdajů fondů se používá pro dluhy.

Zjištěné finanční chyby jsou získávány zpět v rámci běžných postupů schvalování účetní závěrky.

Schválení souladu

| 5.57 | Rozhodnutí o souladu jsou přijímána po dodatečném ověření výdajů nahlášených členskými státy ze strany Komise. Zahrnují několik let a jejich cílem je vyloučit z financování EU výdaje, u nichž Komise zjistila, že „nebyly uskutečněny v souladu s pravidly EU“ (34). |
| --- | --- |

5.57

Rozhodnutí o souladu jsou přijímána po dodatečném ověření výdajů nahlášených členskými státy ze strany Komise. Zahrnují několik let a jejich cílem je vyloučit z financování EU výdaje, u nichž Komise zjistila, že „nebyly uskutečněny v souladu s pravidly EU“ (34).

| 5.58 | Účetní dvůr ve svých předchozích výročních zprávách upozornil na omezení, která částečně spočívají v systému schvalování jako takovém. Sem patří retroaktivní a víceletá povaha rozhodnutí o souladu a skutečnost, že finanční opravy jsou účtovány členským státům, nikoli konečným příjemcům. Kromě toho způsob výpočtu oprav souvisejících se souladem, který Komise používá a který je velkou měrou založen na uplatňování paušálních oprav, znamená, že nelze stanovit spojitost mezi vrácenými částkami a skutečnou výší nesprávných plateb (35). V důsledku své povahy tato omezení přetrvávají i v roce 2008 a byla zdůrazněna i v usnesení Evropského parlamentu k udělení absolutoria za rok 2007. |
| --- | --- |

5.58

Účetní dvůr ve svých předchozích výročních zprávách upozornil na omezení, která částečně spočívají v systému schvalování jako takovém. Sem patří retroaktivní a víceletá povaha rozhodnutí o souladu a skutečnost, že finanční opravy jsou účtovány členským státům, nikoli konečným příjemcům. Kromě toho způsob výpočtu oprav souvisejících se souladem, který Komise používá a který je velkou měrou založen na uplatňování paušálních oprav, znamená, že nelze stanovit spojitost mezi vrácenými částkami a skutečnou výší nesprávných plateb (35). V důsledku své povahy tato omezení přetrvávají i v roce 2008 a byla zdůrazněna i v usnesení Evropského parlamentu k udělení absolutoria za rok 2007.

| 5.58 | To, co Účetní dvůr popisuje jako omezení, je systému vlastní a v souvislosti s přijímáním nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 proti tomu Účetní dvůr nevznesl žádnou námitku.

  Schvalování souladu má z financování Společenství vyloučit výdaje, které nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Společenství. Naproti tomu to není mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což je podle zásady sdíleného řízení výhradní odpovědností členských států.


  Pokud lze v důsledku schválení souladu zjistit částky neoprávněně vyplacené příjemcům, členské státy musí v návaznosti na tato zjištění přijmout opatření a tyto částky od příjemců vymáhat. Avšak i v případě, že od příjemců není nutno získat zpět neoprávněně vyplacené částky, jelikož se finanční oprava vztahuje pouze na nedostatky v systémech členských států v oblasti řízení a kontroly, a nikoli na neoprávněně vyplacené částky, jsou tyto opravy důležitým prostředkem ke zlepšení systémů členských států, a tudíž pro předcházení chybám nebo jejich odhalování a zpětné získání částek neoprávněně vyplacených příjemcům.


  Finanční opravy se určují na základě povahy a závažnosti porušení předpisů a finanční újmy způsobené Společenství. Částka se vypočítá na základě skutečně způsobené ztráty nebo extrapolace. Tam, kde to není možné, se použijí paušální částky, které zohledňují závažnost nedostatků ve vnitrostátních kontrolních systémech, aby odrážely finanční riziko pro Společenství. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že mezi tímto typem finančních oprav a výší neoprávněných plateb konečným příjemcům existuje platná vazba.


  Používání paušálních částek bylo přijato Soudním dvorem jako vyhovující právním předpisům, které upravují práci týkající se ověřování shody, a za určitých okolností schváleno i Evropským parlamentem v usnesení o udělení absolutoria za rok 2007 (§ 83). |
| --- | --- |

5.58

Schvalování souladu má z financování Společenství vyloučit výdaje, které nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Společenství. Naproti tomu to není mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což je podle zásady sdíleného řízení výhradní odpovědností členských států.

Pokud lze v důsledku schválení souladu zjistit částky neoprávněně vyplacené příjemcům, členské státy musí v návaznosti na tato zjištění přijmout opatření a tyto částky od příjemců vymáhat. Avšak i v případě, že od příjemců není nutno získat zpět neoprávněně vyplacené částky, jelikož se finanční oprava vztahuje pouze na nedostatky v systémech členských států v oblasti řízení a kontroly, a nikoli na neoprávněně vyplacené částky, jsou tyto opravy důležitým prostředkem ke zlepšení systémů členských států, a tudíž pro předcházení chybám nebo jejich odhalování a zpětné získání částek neoprávněně vyplacených příjemcům.

Finanční opravy se určují na základě povahy a závažnosti porušení předpisů a finanční újmy způsobené Společenství. Částka se vypočítá na základě skutečně způsobené ztráty nebo extrapolace. Tam, kde to není možné, se použijí paušální částky, které zohledňují závažnost nedostatků ve vnitrostátních kontrolních systémech, aby odrážely finanční riziko pro Společenství. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že mezi tímto typem finančních oprav a výší neoprávněných plateb konečným příjemcům existuje platná vazba.

Používání paušálních částek bylo přijato Soudním dvorem jako vyhovující právním předpisům, které upravují práci týkající se ověřování shody, a za určitých okolností schváleno i Evropským parlamentem v usnesení o udělení absolutoria za rok 2007 (§ 83).

Kontroly členských států v rámci IACS a výsledky inspekcí

| 5.59 | Výsledky inspekcí v rámci IACS nahlášené Komisi platebními agenturami posuzují legalitu a správnost žádostí předložených zemědělci a v roce 2007 musely být poprvé ověřeny certifikačními orgány. Většina certifikačních orgánů však, pokud jde o ověření a potvrzení platnosti statistických údajů IACS, nerozšířila svou práci na konečné příjemce. Navíc ačkoli se Komise zavázala tyto statistické údaje ověřit, její práce v této oblasti dosud není dokončena. |
| --- | --- |

5.59

Výsledky inspekcí v rámci IACS nahlášené Komisi platebními agenturami posuzují legalitu a správnost žádostí předložených zemědělci a v roce 2007 musely být poprvé ověřeny certifikačními orgány. Většina certifikačních orgánů však, pokud jde o ověření a potvrzení platnosti statistických údajů IACS, nerozšířila svou práci na konečné příjemce. Navíc ačkoli se Komise zavázala tyto statistické údaje ověřit, její práce v této oblasti dosud není dokončena.

| 5.59 | Certifikační orgány byly požádány o provedení kontroly na místě vzorku zahrnujícího alespoň 10 inspekcí na každý soubor (tj. celkem 40, pokud daný certifikační orgán řídí všechny typy výdajů) a o srovnání údajů vložených do databází a účetních dokladů týkajících se nejméně 20 zpráv o inspekcích v terénu na každý statistický soubor (tj. celkem 60, pokud daný certifikační orgán řídí všechny typy výdajů).

  Z obdržené analýzy zpráv o osvědčení vyplývá, že v přibližně 75 % případů byly statistické údaje o přímých podporách a rozvoji venkova certifikačními orgány přezkoumány s ohledem na kvalitu souvisejících kontrol na místě a přesnost samotných kontrolních statistických údajů; provedená práce však nebyla vždy tak komplexní, jak požadovala Komise (v případě přesnosti kontrolních statistických údajů pro rozvoj venkova a kvality kontrol na místě pro opatření pro rozvoj venkova, na která se nevztahuje systém IACS, činilo pokrytí přibližně 60 %). Ve více než 90 % těchto případů (80 % u opatření pro rozvoj venkova, na která se nevztahuje systém IACS) dospěly certifikační orgány ke kladnému závěru, pokud jde o kvalitu kontrol na místě, a v přibližně 65 % případů i pokud jde o přesnost kontrolních statistických údajů.


  Komise nicméně souhlasí s tím, že lze a je třeba učinit další zlepšení, a na tuto záležitost neustále upozorňuje členské státy. Komise dospěla k závěru, že navzdory prostoru pro zlepšení jsou tyto statistické údaje platným nástrojem pro posouzení správnosti a legality výdajů na zemědělství. |
| --- | --- |

5.59

Z obdržené analýzy zpráv o osvědčení vyplývá, že v přibližně 75 % případů byly statistické údaje o přímých podporách a rozvoji venkova certifikačními orgány přezkoumány s ohledem na kvalitu souvisejících kontrol na místě a přesnost samotných kontrolních statistických údajů; provedená práce však nebyla vždy tak komplexní, jak požadovala Komise (v případě přesnosti kontrolních statistických údajů pro rozvoj venkova a kvality kontrol na místě pro opatření pro rozvoj venkova, na která se nevztahuje systém IACS, činilo pokrytí přibližně 60 %). Ve více než 90 % těchto případů (80 % u opatření pro rozvoj venkova, na která se nevztahuje systém IACS) dospěly certifikační orgány ke kladnému závěru, pokud jde o kvalitu kontrol na místě, a v přibližně 65 % případů i pokud jde o přesnost kontrolních statistických údajů.

Komise nicméně souhlasí s tím, že lze a je třeba učinit další zlepšení, a na tuto záležitost neustále upozorňuje členské státy. Komise dospěla k závěru, že navzdory prostoru pro zlepšení jsou tyto statistické údaje platným nástrojem pro posouzení správnosti a legality výdajů na zemědělství.

Oblasti politiky týkající se životního prostředí, rybolovu a námořních záležitostí a ochrany zdraví a spotřebitele

| 5.60 | Životní prostředí, rybolov a námořní záležitosti a ochrana zdraví a spotřebitele jsou řízeny Komisí v rámci zvláštních kontrolních systémů. Audit zkoumal zřízení Evropského rybářského fondu na období 2007–2013. |
| --- | --- |

5.60

Životní prostředí, rybolov a námořní záležitosti a ochrana zdraví a spotřebitele jsou řízeny Komisí v rámci zvláštních kontrolních systémů. Audit zkoumal zřízení Evropského rybářského fondu na období 2007–2013.

Schválení vnitrostátních operačních programů a posouzení vnitrostátních strategií auditu v rámci Evropského rybářského fondu

| 5.61 | Audit Účetního dvora zahrnul dva systémy vnitřní kontroly GŘ MARE, z nichž první se týkal schvalování operačních programů Evropského rybářského fondu a druhý posouzení příslušných strategií auditu. Kontrolovala se existence a řádné uplatňování hlavních kontrol programů a strategií auditu, u nichž se příslušné postupy schvalování nebo přijímání dokončovaly během roku 2008. Audit Účetního dvora nevedl k vyslovení žádných konkrétních připomínek. |
| --- | --- |

5.61

Audit Účetního dvora zahrnul dva systémy vnitřní kontroly GŘ MARE, z nichž první se týkal schvalování operačních programů Evropského rybářského fondu a druhý posouzení příslušných strategií auditu. Kontrolovala se existence a řádné uplatňování hlavních kontrol programů a strategií auditu, u nichž se příslušné postupy schvalování nebo přijímání dokončovaly během roku 2008. Audit Účetního dvora nevedl k vyslovení žádných konkrétních připomínek.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 5.62 | Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že s výjimkou rozvoje venkova (36)neobsahují platby za rok 2008 v rámci této skupiny politik významné chyby. U výdajů v oblasti rozvoje venkova se stále vyskytuje vyšší míra chyb než u výdajů z EZZF, i když odhadovaná míra chyb je nižší než v předchozích letech. |
| --- | --- |

5.62

Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že s výjimkou rozvoje venkova (36)neobsahují platby za rok 2008 v rámci této skupiny politik významné chyby. U výdajů v oblasti rozvoje venkova se stále vyskytuje vyšší míra chyb než u výdajů z EZZF, i když odhadovaná míra chyb je nižší než v předchozích letech.

| 5.62 | Komise vítá celkové kladné hodnocení, podle něhož se pro skupinu politik jako celku včetně oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“ pohybuje odhadovaná výše celkové chybovosti lehce pod prahem významnosti 2 %. Komise sdílí názor Účetního dvora, že výdaje na rozvoj venkova jsou postiženy vyšším výskytem chyb, ale s uspokojením konstatuje, že chybovost v této oblasti klesá. |
| --- | --- |

5.62

| 5.63 | Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že většina systémů dohledu a kontroly pro oblasti politiky, jichž se týká tato kapitola, je při zajišťování správnosti plateb částečně účelná (37). |
| --- | --- |

5.63

Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že většina systémů dohledu a kontroly pro oblasti politiky, jichž se týká tato kapitola, je při zajišťování správnosti plateb částečně účelná (37).

| 5.63 | Pro oblasti politik, jichž se tato kapitola týká, jsou výsledky testování věcné správnosti prováděného Účetním dvorem v posledních letech poměrně stabilní a pohybují se kolem 2 % prahu významnosti. To potvrzuje, že systémy dohledu a kontroly jsou obecně účinné. |
| --- | --- |

5.63

| 5.64 | Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr na základě míry chyb zjištěné při testování operací a posuzování systémů opakuje, že systém IACS obecně je jako kontrolní systém snižující riziko chyb či nesprávných výdajů účelný. Audit nicméně zjistil, že u vybraných platebních agentur ve třech členských státech jsou nezbytná značná zlepšení (viz bod 5.32). |
| --- | --- |

5.64

Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr na základě míry chyb zjištěné při testování operací a posuzování systémů opakuje, že systém IACS obecně je jako kontrolní systém snižující riziko chyb či nesprávných výdajů účelný. Audit nicméně zjistil, že u vybraných platebních agentur ve třech členských státech jsou nezbytná značná zlepšení (viz bod 5.32).

| 5.64 | Komise uznává, že v systému IACS ve Spojeném království (Skotsku) se vyskytují nedostatky, ale nedomnívá se, že činí tento systém neúčelným (viz rovněž odpověď Komise na bod 5.32).

  Nedostatky, které se týkají fungování systému IACS v Bulharsku a Rumunsku, jsou řešeny pomocí podrobných a komplexních akčních plánů, které Komise v roce 2009 oběma členským státům uložila, a jsou sledovány v rámci postupu schvalování souladu. Tyto nedostatky byly také řádně vykázány ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2008. |
| --- | --- |

5.64

Nedostatky, které se týkají fungování systému IACS v Bulharsku a Rumunsku, jsou řešeny pomocí podrobných a komplexních akčních plánů, které Komise v roce 2009 oběma členským státům uložila, a jsou sledovány v rámci postupu schvalování souladu. Tyto nedostatky byly také řádně vykázány ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2008.

| 5.65 | Audit Účetního dvora poukázal na následující nedostatky režimu jednotné platby a režimu jednotné platby na plochu, jimiž je třeba se zabývat. Je nutno: |
| --- | --- |

5.65

Audit Účetního dvora poukázal na následující nedostatky režimu jednotné platby a režimu jednotné platby na plochu, jimiž je třeba se zabývat. Je nutno:

5.65

| a) | překonat nedostatky systémů, které vedou k chybám souvisejícím s vykazováním větší rozlohy pozemků nebo nepřesnými nároky, zejména zajištěním spolehlivosti daných databází; |
| --- | --- |

a)

překonat nedostatky systémů, které vedou k chybám souvisejícím s vykazováním větší rozlohy pozemků nebo nepřesnými nároky, zejména zajištěním spolehlivosti daných databází;

| a) | Většina nedostatků, na něž Účetní dvůr poukazuje, jsou Komisi známé a jsou prověřovány v rámci schvalování souladu. Komise vyzývá členské státy, aby zdokonalily svoje systémy a ohledně dotčených záležitostí úzce spolupracovaly s útvary Komise. |
| --- | --- |

a)

Většina nedostatků, na něž Účetní dvůr poukazuje, jsou Komisi známé a jsou prověřovány v rámci schvalování souladu. Komise vyzývá členské státy, aby zdokonalily svoje systémy a ohledně dotčených záležitostí úzce spolupracovaly s útvary Komise.

| b) | dále zpřísnit pravidla, aby přímá podpora EU nebyla vyplácena žadatelům, kteří nevyužívali pozemky k zemědělské činnosti, ani je aktivně neudržovali v dobrém zemědělském a environmentálním stavu; |
| --- | --- |

b)

dále zpřísnit pravidla, aby přímá podpora EU nebyla vyplácena žadatelům, kteří nevyužívali pozemky k zemědělské činnosti, ani je aktivně neudržovali v dobrém zemědělském a environmentálním stavu;

| b) | Komise se zabývala otázkou definice zemědělce, na kterou poukazuje Účetní dvůr v rámci kontroly stavu. Navrhla, aby členské státy z režimu přímých plateb vyloučily fyzické nebo právnické osoby, jejichž obchodním cílem není zemědělská činnost nebo jejichž zemědělská činnost je zanedbatelná. Rada však toto ustanovení učinila pro členské státy nepovinným (čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009).

  Komise se domnívá, že současný systém je přiměřený a poskytuje dostatečnou záruku, že půda je spravována v souladu s podmínkami dobrého zemědělského a ekologického stavu. Zavedení dalších komplikovaných pravidel by vedlo k velice složitému systému kontroly, jehož uplatňování by bylo nákladné a odporovalo by snahám Komise o zjednodušení. Kromě toho by se tím prakticky znovu zavedla forma podpory vázaná na produkci. |
| --- | --- |

b)

Komise se zabývala otázkou definice zemědělce, na kterou poukazuje Účetní dvůr v rámci kontroly stavu. Navrhla, aby členské státy z režimu přímých plateb vyloučily fyzické nebo právnické osoby, jejichž obchodním cílem není zemědělská činnost nebo jejichž zemědělská činnost je zanedbatelná. Rada však toto ustanovení učinila pro členské státy nepovinným (čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009).

| c) | prosazovat u přímé podpory EU minimální požadavky pro pastviny. |
| --- | --- |

c)

prosazovat u přímé podpory EU minimální požadavky pro pastviny.

| c) | Současná pravidla stanovují minimální požadavky, které musí členské státy při definování dobrého zemědělského a ekologického stavu dodržovat. Komise provádí audit dodržování těchto požadavků v rámci své práce v oblasti schvalování souladu. |
| --- | --- |

c)

Současná pravidla stanovují minimální požadavky, které musí členské státy při definování dobrého zemědělského a ekologického stavu dodržovat. Komise provádí audit dodržování těchto požadavků v rámci své práce v oblasti schvalování souladu.

| 5.66 | Účetní dvůr rovněž opakuje, že je třeba vyvinout další úsilí v oblasti rozvoje venkova, aby bylo zajištěno, že příjemci budou plnit své povinnosti, a aby byla dále zjednodušena pravidla a podmínky. |
| --- | --- |

5.66

Účetní dvůr rovněž opakuje, že je třeba vyvinout další úsilí v oblasti rozvoje venkova, aby bylo zajištěno, že příjemci budou plnit své povinnosti, a aby byla dále zjednodušena pravidla a podmínky.

| 5.66 | Komise s uspokojením konstatuje, že chybovost v oblasti rozvoje venkova klesá, a tento fakt přisuzuje, alespoň z části, novému regulačnímu rámci pro programové období 2007–2013, který zjednodušil pravidla a podmínky a posílil kontroly. Zejména nařízení (ES) č. 1975/2006 v současnosti stanovuje ucelený soubor pravidel pro kontrolu všech opatření v oblasti rozvoje venkova a Komise přijala opatření pro zajištění účelného a účinného provádění těchto pravidel členskými státy. Komise nicméně připouští, že je v tomto ohledu ještě zapotřebí vynaložit další úsilí. |
| --- | --- |

5.66

| 5.67 | Je také třeba přijmout účelná opatření k vyřešení problémů zjištěných v oblastech politik týkajících se životního prostředí, rybolovu a ochrany zdraví a spotřebitele. |
| --- | --- |

5.67

Je také třeba přijmout účelná opatření k vyřešení problémů zjištěných v oblastech politik týkajících se životního prostředí, rybolovu a ochrany zdraví a spotřebitele.

| 5.67 | Komise všechny chyby zjištěné Účetním dvorem řádně prověří a v případě potřeby přistoupí k finančním opravám. |
| --- | --- |

5.67

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1).

(2)  Podle historického modelu jsou každému zemědělci přiznány nároky na základě průměrné výše získané podpory a obhospodařované plochy během referenčního období 2000 až 2002. Podle regionálního modelu mají všechny nároky daného regionu stejnou paušální hodnotu a zemědělci je nárok přidělen za každý způsobilý hektar nahlášený v prvním roce používání režimu. Hybridní model kombinuje historický prvek s paušální částkou a v případě, že je dynamický, se historický prvek každý rok snižuje, až se z něj stane převážně paušální systém.

(3)  „Způsobilým hektarem“ se rozumí jakákoliv zemědělská plocha zemědělského podniku, na níž se nachází orná půda nebo trvalá pastvina, s výjimkou ploch porostlých trvalými kulturami, lesy nebo používaných k jiným než zemědělským činnostem.

(4)  U Bulharska a Rumunska představuje způsobilou plochu používaná zemědělská plocha udržovaná v dobrém zemědělském stavu v souladu s vnitrostátními kritérii.

(5)  Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Rumunsko a Slovensko.

(6)  Se zavedením SPS dostává většina zemědělců platby nezávisle na objemu skutečné produkce. Nicméně některé režimy podpory zůstávají nebo mohou být vázány na produkci s cílem zamezit upuštění od výroby.

(7)  Čl. 6 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1).

(8)  Platební agentury a odpovídající fondy zařazené ve vzorku k DAS (ten zahrnoval 57 osvědčení a zpráv pro EZZF a pět pro EZFRV).

(9)  Výhrada ohledně programu SAPARD se týkala „podstatných nedostatků systému řízení a kontroly“.

Výhrada ohledně opatření pro rozvoj venkova podle osy 2 se týkala „míry chyb, která významně překračuje práh významnosti užívaný v současné době Účetním dvorem Evropských společenství“.

(10)  Výhrada uvádí, že „členským státům byla v rámci kontroly činnosti a prosazování SRP (společné rybářské politiky) uhrazena významná částka nezpůsobilých výdajů“.

(11)  Příjemce nebyl oprávněn získat celou platbu nebo její část.

(12)  Komise se domnívá, že tato jednotlivá zjištění Účetního dvora nejsou známkou systémových nedostatků.

(13)  Platba není vypočtena správně.

(14)  Náklady nebo opatření, na něž byla podpora požadována, neexistovaly.

(15)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 123.

(16)  LIFE – Finanční nástroj pro životní prostředí (z franc. L’Instrument Financier pour l’Environment).

(17)  Článek 9 nařízení Rady (ES) č. 2792/1999 (Úř. věst. L 337, 30.12.1999, s. 10).

(18)  Nařízení (ES) č. 1782/2003, následně zrušené a nahrazené nařízením (ES) č. 73/2009 (Úř. věst L 30, 31.1.2009, s. 16) a nařízením Komise (ES) č. 796/2004 (Úř. věst. L 141, 30.4.2004, s. 18).

(19)  Výsledky vnitrostátních kontrol u chybných žádostí kontrolovaných na místě: Bulharsko – 6,20 %; Rumunsko –12,57 % (Zdroj: výroční zpráva GŘ AGRI).

(20)  Článek 11 nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 (Úř. Věst. L 368, 23.12.2006, s. 74) a článek 24 nařízení (ES) č. 796/2004.

(21)  Viz čl. 41 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003.

(22)  Článek 19 nařízení (ES) č. 796/2004. Zjevná chyba je chyba, která se jako taková jeví ve formuláři žádosti a nevede k sankci.

(23)  Nařízení (ES) č. 1975/2006 ze dne 7. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu rozvoje venkova.

(24)  Článek 12 nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 a článek 26 nařízení Komise (ES) č. 796/2004.

(25)  Podle pracovního dokumentu Komise o procentním nárůstu žádostí o podporu na plochu, které se v případě zjištění podstatných nesrovnalostí musí zkontrolovat (DS/2006/24 rev 1).

(26)  Nařízení (ES) č. 1782/2003, následně zrušené a nahrazené nařízením (ES) č. 73/2009, a zejména příloha IV uvedeného nařízení.

(27)  Povinnosti pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu u extenzivních pastvin zahrnují zákaz určitých činností, jako je provádění nových melioračních prací, orby, čištění atd., neexistuje však povinnost zajistit na pozemcích pastvu nebo sečení.

(28)  Článek 29 nařízení (ES) č. 1782/2003.

(29)  Článek 14 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky.

(30)  Před rozpočtovým rokem 2006 musely členské státy předkládat tabulku 105 stanovenou čl. 3 odst. 6 písm. a) nařízení Komise (ES) č. 296/96 (Úř. věst. L 39, 17.2.1996, s. 5), která uváděla celkové pohledávky ke konci rozpočtového roku. V rozpočtových letech 2006 a 2007 musely členské státy předkládat tabulky stanovené čl. 6 písm. f) nařízení Komise (ES) č. 885/2006 (Úř. věst. L 171, 23.6.2006, s. 90), které rozlišuje mezi EZZF a EZFRV a dále mezi správními, resp. soudními řízeními, a od rozpočtového roku 2008 musí členské státy předkládat tabulky pod názvem příloha III a příloha IIIa, které stanoví čl. 6 písm. h) a čl. 6 písm. i) nařízení (ES) č. 885/2006, jež rozlišují mezi nesrovnalostmi a pohledávkami, které nejsou ani nesrovnalostmi ani správními chybami.

(31)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 5.61, a výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 5.44.

(32)  Článek 10 nařízení (ES) č. 885/2006, podle něhož Komise sděluje členským státům výsledky ověření poskytnutých informací.

(33)  Finanční opravy podle článku 11 nařízení (ES) č. 885/2006.

(34)  Článek 31 nařízení (ES) č. 1290/2005.

(35)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 5.63, a výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 5.47.

(36)  Platby na rozvoj venkova odpovídají přibližně 19 % oblastí politiky, o nichž pojednává tato kapitola.

(37)  Je tomu tak převážně kvůli systémům dohledu a kontroly pro rozvoj venkova.

(38)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 11.

PŘÍLOHA 5.1

ČÁST 1:   HLAVNÍ RYSY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZÁKLADĚ VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku

| Rok | Počet testovaných operací |
| --- | --- |
| 2008 | 204 |
| 2007 | 196 |

Rok

Počet testovaných operací

2008

204

2007

196

1.2 —   Struktura vzorku

| Procento testovaných operací | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EZZF | RV | SANCO, ENV, MARE | Celkem |
| Konečné/průběžné platby | 74 % | 21 % | 5 % | 100 % | 100 % |
| Zálohy | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Celkem | 74 % | 21 % | 5 % | 100 % | 100 % |

Procento testovaných operací

2008

2007

EZZF

RV

SANCO, ENV, MARE

Celkem

Konečné/průběžné platby

74 %

21 %

5 %

100 %

100 %

Zálohy

0 %

0 %

0 %

0 %

0 %

Celkem

74 %

21 %

5 %

100 %

100 %

1.3 —   Četnost a odhadovaný dopad chyb

| Ve složených závorkách { } jsou uvedeny absolutní počty. | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EZZF | RV | SANCO, ENV, MARE | Celkem |
| Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby | 28 % {42} | 40 % {17} | 64 % {7} | 32 % {66} | 31 % {61} |
| Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné | 54 % {30} | 55 % {11} | 24 % {4} | 48 % {45} | 49 % {39} |
| Dopad vyčíslitelných chyb:

  Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1) | méně než 2 % | mezi 2 % a 5 % |

Ve složených závorkách { } jsou uvedeny absolutní počty.

2008

2007

EZZF

RV

SANCO, ENV, MARE

Celkem

Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby

28 % {42}

40 % {17}

64 % {7}

32 % {66}

31 % {61}

Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné

54 % {30}

55 % {11}

24 % {4}

48 % {45}

49 % {39}

Dopad vyčíslitelných chyb:

Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1)

méně než 2 %

mezi 2 % a 5 %

1.4 —   Typy chyb ve vzorku

| Procento chyb v testovaných operacích dle typů chyb | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EZZF | RV | SANCO, ENV, MARE | Celkem |
| Způsobilost | 5 % | 15 % | 18 % | 10 % | 18 % |
| Výskyt | 0 % | 5 % | 0 % | 1 % | 1 % |
| Přesnost | 50 % | 35 % | 12 % | 40 % | 31 % |
| Jiné bez finančního dopadu | 45 % | 45 % | 70 % | 49 % | 50 % |
| Celkem | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Procento chyb v testovaných operacích dle typů chyb

2008

2007

EZZF

RV

SANCO, ENV, MARE

Celkem

Způsobilost

5 %

15 %

18 %

10 %

18 %

Výskyt

0 %

5 %

0 %

1 %

1 %

Přesnost

50 %

35 %

12 %

40 %

31 %

Jiné bez finančního dopadu

45 %

45 %

70 %

49 %

50 %

Celkem

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

ČÁST 2:   CELKOVÉ POSOUZENÍ SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

2.1 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly – prvky monitorování IACS – režim jednotné platby (SPS) / režim jednotné platby na plochu (SAPS)

| Členský stát | Režim | Výdaje


  (v mil. EUR) | Administrativní postupy a kontroly k zajištění správných plateb včetně kvality databází | Metodika kontrol na místě, výběr, provádění, kontroly kvality a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích | Provádění a kontrola udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / podmíněnosti
   (2) | Celkové posouzení
   (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie, Valonsko | SPS | 230 | 1, 2 | | | |
| Spojené království, Skotsko | SPS | 579 | 1, 2, 3, 4 | | a | |
| Španělsko, Katalánsko | SPS | 178 | 1, 2, 5 | | b | |
| Slovinsko | SPS | 49 | 1 | | | |
| Estonsko | SAPS | 40 | | | | |
| Bulharsko | SAPS | 166 | 6, 7, 8 | A, B, C | b | |
| Rumunsko | SAPS | 421 | 8, 9, 10 | | b | |
| Polsko | SAPS | 1 123 | 11, 12 | | c | |
| | účelné |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| 1 | Nesprávný výpočet podpory v případech, kdy stanovená plocha nepostačuje pro aktivaci všech nahlášených nároků nebo kdy zemědělec nenahlásil všechny držené nároky na základě vynětí z produkce. |
| 2 | Nesprávné určení nároků k převedení do vnitrostátní rezervy. |
| 3 | Dílčí strop pro Skotsko překročen o 25,4 milionu EUR, nelze posoudit vnitrostátní strop Spojeného království v důsledku nespolehlivé databáze pro Anglii. |
| 4 | Systém LPIS obsahuje více než 12 000 překrývajících se referenčních pozemků, což v roce podávání žádostí 2007 vedlo ke zdvojeným platbám na zhruba 15 000 ha. |
| 5 | Nesrovnalosti mezi regionální a centrální databází nároků. |
| 6 | V systému LPIS nejsou evidovány přesné způsobilé plochy. |
| 7 | Způsobilá plocha evidovaná v systému LPIS vyhodnocena jako nespolehlivá a bez omezujícího účinku na přiznanou a proplacenou plochu. |
| 8 | Nároky uplatnila fyzická osoba nebo obec za půdu, kterou ve skutečnosti zemědělsky obhospodařují jiní lidé. |
| 9 | Vysoký počet oprav bez uplatnění sankcí. |
| 10 | Dvojí platby a přeplatky u 5 500 zemědělců. |
| 11 | Platba za plochy přesahující způsobilé plochy evidované v systému LPIS. |
| 12 | Nebyla dokončena vektorizace všech referenčních pozemků. |
| A | Neověřené výsledky kontrol na dálku přijaty k proplacení. |
| B | Nebyla dosažena povinná míra kontrol. |
| C | Nezpůsobilé pozemky přijaté pro SAPS. |
| a | Pro rozsáhlé neudržované pastviny přijaté v rámci SPS se nepožadovala zemědělská činnost ani udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. |
| b | Nedostatečné vnitrostátní požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / čištění u pastvin. |
| c | Neexistuje auditní stopa sankcí za neudržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. |

Členský stát

Režim

Výdaje

(v mil. EUR)

Administrativní postupy a kontroly k zajištění správných plateb včetně kvality databází

Metodika kontrol na místě, výběr, provádění, kontroly kvality a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích

Provádění a kontrola udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / podmíněnosti
   (2)

Celkové posouzení
   (3)

Belgie, Valonsko

SPS

230

1, 2

Spojené království, Skotsko

SPS

579

1, 2, 3, 4

a

Španělsko, Katalánsko

SPS

178

1, 2, 5

b

Slovinsko

SPS

49

1

Estonsko

SAPS

40

Bulharsko

SAPS

166

6, 7, 8

A, B, C

b

Rumunsko

SAPS

421

8, 9, 10

b

Polsko

SAPS

1 123

11, 12

c

účelné

částečně účelné

neúčelné

1

Nesprávný výpočet podpory v případech, kdy stanovená plocha nepostačuje pro aktivaci všech nahlášených nároků nebo kdy zemědělec nenahlásil všechny držené nároky na základě vynětí z produkce.

2

Nesprávné určení nároků k převedení do vnitrostátní rezervy.

3

Dílčí strop pro Skotsko překročen o 25,4 milionu EUR, nelze posoudit vnitrostátní strop Spojeného království v důsledku nespolehlivé databáze pro Anglii.

4

Systém LPIS obsahuje více než 12 000 překrývajících se referenčních pozemků, což v roce podávání žádostí 2007 vedlo ke zdvojeným platbám na zhruba 15 000 ha.

5

Nesrovnalosti mezi regionální a centrální databází nároků.

6

V systému LPIS nejsou evidovány přesné způsobilé plochy.

7

Způsobilá plocha evidovaná v systému LPIS vyhodnocena jako nespolehlivá a bez omezujícího účinku na přiznanou a proplacenou plochu.

8

Nároky uplatnila fyzická osoba nebo obec za půdu, kterou ve skutečnosti zemědělsky obhospodařují jiní lidé.

9

Vysoký počet oprav bez uplatnění sankcí.

10

Dvojí platby a přeplatky u 5 500 zemědělců.

11

Platba za plochy přesahující způsobilé plochy evidované v systému LPIS.

12

Nebyla dokončena vektorizace všech referenčních pozemků.

A

Neověřené výsledky kontrol na dálku přijaty k proplacení.

B

Nebyla dosažena povinná míra kontrol.

C

Nezpůsobilé pozemky přijaté pro SAPS.

a

Pro rozsáhlé neudržované pastviny přijaté v rámci SPS se nepožadovala zemědělská činnost ani udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

b

Nedostatečné vnitrostátní požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / čištění u pastvin.

c

Neexistuje auditní stopa sankcí za neudržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

2.2 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly – rozvoj venkova

| Členský stát | Administrativní postupy a kontroly k zajištění správných plateb včetně kvality databází | Metodika kontrol na místě, výběr, provádění, kontroly kvality a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích | Provádění a kontrola udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / podmíněnosti | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Česká republika | | | – | |
| Řecko | | | | |
| Maďarsko | | | – | |
| Irsko | | | – | |
| Itálie | | | – | |
| Portugalsko | | | – | |
| Španělsko | | | | |
| | účelné |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| – | irelevantní (platby kontrolované auditem nepodléhají podmíněnosti) |

Členský stát

Administrativní postupy a kontroly k zajištění správných plateb včetně kvality databází

Metodika kontrol na místě, výběr, provádění, kontroly kvality a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích

Provádění a kontrola udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / podmíněnosti

Celkové posouzení

Česká republika

–

Řecko

Maďarsko

–

Irsko

–

Itálie

–

Portugalsko

–

Španělsko

účelné

částečně účelné

neúčelné

–

irelevantní (platby kontrolované auditem nepodléhají podmíněnosti)

2.3 —   Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| | účelné |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |

Celkové posouzení

2008

2007

účelné

částečně účelné

neúčelné

---

(1)  Účetní dvůr rozlišuje pro nejpravděpodobnější míru chyb tři rozpětí: méně než 2 %, mezi 2 % a 5%, více než 5 %.

Ve složených závorkách { } jsou uvedeny absolutní počty.

(2)  V souladu s ustanoveními čl. 143b odst. 6 nařízení (ES) č. 1782/2003 nejsou nové členské státy povinny provádět předpisy v oblasti řízení (podmíněnost) do 31. prosince 2008 (v případě Bulharska a Rumunska do 31. prosince 2011). Proto bylo v nových členských státech kontrolováno pouze udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

(3)  Celkové posouzení nemůže být lepší než posouzení správních postupů a kontrol.

| | účelné |
| --- | --- |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| 1 | Nesprávný výpočet podpory v případech, kdy stanovená plocha nepostačuje pro aktivaci všech nahlášených nároků nebo kdy zemědělec nenahlásil všechny držené nároky na základě vynětí z produkce. |
| 2 | Nesprávné určení nároků k převedení do vnitrostátní rezervy. |
| 3 | Dílčí strop pro Skotsko překročen o 25,4 milionu EUR, nelze posoudit vnitrostátní strop Spojeného království v důsledku nespolehlivé databáze pro Anglii. |
| 4 | Systém LPIS obsahuje více než 12 000 překrývajících se referenčních pozemků, což v roce podávání žádostí 2007 vedlo ke zdvojeným platbám na zhruba 15 000 ha. |
| 5 | Nesrovnalosti mezi regionální a centrální databází nároků. |
| 6 | V systému LPIS nejsou evidovány přesné způsobilé plochy. |
| 7 | Způsobilá plocha evidovaná v systému LPIS vyhodnocena jako nespolehlivá a bez omezujícího účinku na přiznanou a proplacenou plochu. |
| 8 | Nároky uplatnila fyzická osoba nebo obec za půdu, kterou ve skutečnosti zemědělsky obhospodařují jiní lidé. |
| 9 | Vysoký počet oprav bez uplatnění sankcí. |
| 10 | Dvojí platby a přeplatky u 5 500 zemědělců. |
| 11 | Platba za plochy přesahující způsobilé plochy evidované v systému LPIS. |
| 12 | Nebyla dokončena vektorizace všech referenčních pozemků. |
| A | Neověřené výsledky kontrol na dálku přijaty k proplacení. |
| B | Nebyla dosažena povinná míra kontrol. |
| C | Nezpůsobilé pozemky přijaté pro SAPS. |
| a | Pro rozsáhlé neudržované pastviny přijaté v rámci SPS se nepožadovala zemědělská činnost ani udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. |
| b | Nedostatečné vnitrostátní požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / čištění u pastvin. |
| c | Neexistuje auditní stopa sankcí za neudržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. |

účelné

částečně účelné

neúčelné

1

Nesprávný výpočet podpory v případech, kdy stanovená plocha nepostačuje pro aktivaci všech nahlášených nároků nebo kdy zemědělec nenahlásil všechny držené nároky na základě vynětí z produkce.

2

Nesprávné určení nároků k převedení do vnitrostátní rezervy.

3

Dílčí strop pro Skotsko překročen o 25,4 milionu EUR, nelze posoudit vnitrostátní strop Spojeného království v důsledku nespolehlivé databáze pro Anglii.

4

Systém LPIS obsahuje více než 12 000 překrývajících se referenčních pozemků, což v roce podávání žádostí 2007 vedlo ke zdvojeným platbám na zhruba 15 000 ha.

5

Nesrovnalosti mezi regionální a centrální databází nároků.

6

V systému LPIS nejsou evidovány přesné způsobilé plochy.

7

Způsobilá plocha evidovaná v systému LPIS vyhodnocena jako nespolehlivá a bez omezujícího účinku na přiznanou a proplacenou plochu.

8

Nároky uplatnila fyzická osoba nebo obec za půdu, kterou ve skutečnosti zemědělsky obhospodařují jiní lidé.

9

Vysoký počet oprav bez uplatnění sankcí.

10

Dvojí platby a přeplatky u 5 500 zemědělců.

11

Platba za plochy přesahující způsobilé plochy evidované v systému LPIS.

12

Nebyla dokončena vektorizace všech referenčních pozemků.

A

Neověřené výsledky kontrol na dálku přijaty k proplacení.

B

Nebyla dosažena povinná míra kontrol.

C

Nezpůsobilé pozemky přijaté pro SAPS.

a

Pro rozsáhlé neudržované pastviny přijaté v rámci SPS se nepožadovala zemědělská činnost ani udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

b

Nedostatečné vnitrostátní požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / čištění u pastvin.

c

Neexistuje auditní stopa sankcí za neudržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

PŘÍLOHA 5.2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA KLÍČOVÉ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI
   (1)
   (2)

| Připomínka Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Rozvoj venkova |
| Úrokové příspěvky: zavedené postupy nezajišťují dostatečnou průkaznost dokumentace, v důsledku čehož nelze ověřit správnost vyplacení příspěvků EU konečným příjemcům (Francie) (bod 5.15 (1)). | Francie uznává, že stávající systém je nedokonalý, a hodlá vybudovat nový systém, který umožní sladit databáze správních orgánů s databázemi bank. Jakmile bude systém v provozu, usnadní sledování úvěru od banky až ke konečnému příjemci. | Problém, který Účetní dvůr zjistil, přetrvá přinejmenším do doby, než bude nový systém plně provozuschopný. | Tuto záležitost Komise sleduje. Členský stát zavedl nový správní systém, který počínaje rokem 2008 usnadňuje sledování úvěru od banky až ke konečnému příjemci. Kromě toho Komise analyzovala výsledky nedávných auditů provedených členským státem za účelem stanovení finančního dopadu za předchozí programová období. |
| Rozvoj venkova |
| Nepřesné definice ve vnitrostátních právních předpisech týkající se některých podmínek způsobilosti a příliš složitá pravidla, zejména pravidla pro agroenvironmentální opatření, nepříznivě ovlivňují kvalitu kontrol prováděných s cílem ověřit, zda zemědělci dodržují příslušné požadavky (bod 5.32 (1)). | V roce 2008 nebylo přijato žádné významné opatření ke zjednodušení pravidel pro výdaje v oblasti rozvoje venkova. Komise je toho názoru, že „vzhledem k tomu, že agroenvironmentální opatření jsou složitá již svou povahou, existuje k jejich zjednodušení pouze velmi omezený prostor, nemá-li dojít k ohrožení jejich cílů“ (výroční zpráva generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2008, s. 117). | Stále je žádoucí zjednodušit složitá pravidla, zejména pravidla pro agroenvironmentální opatření. | Konkrétní již zahájená nebo předpokládaná opatření:







  — | změna nařízení (ES) č. 1975/2006 za účelem dalšího vyjasnění určitých otázek a dosažení lepšího souladu jeho pravidel s pravidly platnými v rámci prvního pilíře, |

Připomínka Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Rozvoj venkova

Úrokové příspěvky: zavedené postupy nezajišťují dostatečnou průkaznost dokumentace, v důsledku čehož nelze ověřit správnost vyplacení příspěvků EU konečným příjemcům (Francie) (bod 5.15 (1)).

Francie uznává, že stávající systém je nedokonalý, a hodlá vybudovat nový systém, který umožní sladit databáze správních orgánů s databázemi bank. Jakmile bude systém v provozu, usnadní sledování úvěru od banky až ke konečnému příjemci.

Problém, který Účetní dvůr zjistil, přetrvá přinejmenším do doby, než bude nový systém plně provozuschopný.

Tuto záležitost Komise sleduje. Členský stát zavedl nový správní systém, který počínaje rokem 2008 usnadňuje sledování úvěru od banky až ke konečnému příjemci. Kromě toho Komise analyzovala výsledky nedávných auditů provedených členským státem za účelem stanovení finančního dopadu za předchozí programová období.

Rozvoj venkova

Nepřesné definice ve vnitrostátních právních předpisech týkající se některých podmínek způsobilosti a příliš složitá pravidla, zejména pravidla pro agroenvironmentální opatření, nepříznivě ovlivňují kvalitu kontrol prováděných s cílem ověřit, zda zemědělci dodržují příslušné požadavky (bod 5.32 (1)).

V roce 2008 nebylo přijato žádné významné opatření ke zjednodušení pravidel pro výdaje v oblasti rozvoje venkova. Komise je toho názoru, že „vzhledem k tomu, že agroenvironmentální opatření jsou složitá již svou povahou, existuje k jejich zjednodušení pouze velmi omezený prostor, nemá-li dojít k ohrožení jejich cílů“ (výroční zpráva generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2008, s. 117).

Stále je žádoucí zjednodušit složitá pravidla, zejména pravidla pro agroenvironmentální opatření.

Konkrétní již zahájená nebo předpokládaná opatření:

—

změna nařízení (ES) č. 1975/2006 za účelem dalšího vyjasnění určitých otázek a dosažení lepšího souladu jeho pravidel s pravidly platnými v rámci prvního pilíře,

| — | probíhající zjednodušení, které vyústilo v řadu návrhů na zjednodušení také v rámci druhého pilíře, |
| --- | --- |

—

probíhající zjednodušení, které vyústilo v řadu návrhů na zjednodušení také v rámci druhého pilíře,

| — | zavedení dokonalejšího postupu pro projednávání potíží členských států s prováděním a kontrolou opatření v oblasti rozvoje venkova s cílem podpořit výměnu a sdílení zkušeností a odborných znalostí mezi členskými státy. Výsledek těchto setkání by se pak mohl dále využít pro zlepšení a aktualizaci stávajících pokynů, což by zase mohlo přispět ke zlepšení návrhů, provádění a kontrol dotčených opatření. |
| --- | --- |

—

zavedení dokonalejšího postupu pro projednávání potíží členských států s prováděním a kontrolou opatření v oblasti rozvoje venkova s cílem podpořit výměnu a sdílení zkušeností a odborných znalostí mezi členskými státy. Výsledek těchto setkání by se pak mohl dále využít pro zlepšení a aktualizaci stávajících pokynů, což by zase mohlo přispět ke zlepšení návrhů, provádění a kontrol dotčených opatření.

IACS

V Řecku je LPIS neúplný a v údajích o pozemcích se vyskytují chyby. Kromě toho v některých zemích obsahuje grafická úroveň LPIS (GIS) pouze letecké snímky, které jsou více než pět let staré (Francie a Švédsko). V Portugalsku se aktualizace provádí se značným zpožděním. (5.30b), 5.30c (1)).

Výroční zpráva o činnosti za rok 2007 předložená generálním ředitelem pro zemědělství opět obsahuje výhradu k nedostatečném provádění IACS v Řecku.

Podle výroční zprávy o činnosti, kterou za rok 2008 předložil generální ředitel pro zemědělství, jsou počínaje postupem podávání žádostí v roce 2009 všechny prvky IACS v Řecku zavedeny a jsou funkční a výhradu lze zrušit.

To se nedotýká probíhajících postupů schvalování souladu zahrnujících finanční rizika, která vyplývají z nedostatků IACS v letech 2006–2008. V rámci těchto postupů je třeba posoudit zvláště důsledky přetrvávajících nedostatků LPIS-GIS.

Účetní dvůr provede v roce 2009 audit režimu jednotné platby a systémů IACS/LPIS v Řecku.

Komise pozorně sleduje situaci v Řecku. Nový audit Komise je plánován na podzim 2009.

SPS

Ve výpočtu nároků byly zjištěny systematické nedostatky (5.22 (1)–5.26 (1)).

Opakované kontroly, které provedl Účetní dvůr, odhalily řadu konkrétních nedostatků v kvalitě kontrol na místě a zjistily nezpůsobilé plochy nebo pozemky, které měly být vnitrostátními inspektory vyloučeny. (Řecko, Itálie, Španělsko, Portugalsko) (5.28 (1)).

Problémy uvedené ve výroční zprávě za roky 2006 a 2007 jsou obecně již předmětem opatření v rámci posuzování souladu.

Účetní dvůr zjistil případy, kdy byly na vnitrostátní a regionální úrovni evidovány rozdílné údaje týkající se vnitrostátního stropu (Španělsko), a případy neúplné, nepřesné a zastaralé databáze nároků (Spojené království) (5.37 (2)).

Účetní dvůr rovněž zjistil případy systematicky nesprávného výpočtu podpory, kdy žadatelé uvádějí plochu menší než držené nároky a mají nároky v odlišné výši (5.38 (2)).

Pokud jde o potenciální překročení horní hranice Spojeného království pro přiznávání nároků, přijímají se opatření v rámci postupu schvalování souladu.

Pokud jde o výpočet plateb, je si Komise vědoma situace ve Španělsku, Slovinsku a Spojeném království a v rámci postupu schvalování souladu již přijala opatření.

Pokud jde o Belgii, vplývá z obdržených informací, že postup použitý pro výpočet podpory v případech, na které odkazuje Účetní dvůr, vedl k rozdílům v částce poskytnuté podpory, jež nezpůsobily rozpočtu Společenství žádnou újmu.

Olivový olej

Dopad přesnosti údajů GIS o olivovém oleji na integraci režimu podpory produkce do SPS se potvrdil v Řecku a Itálii, kde čtyři z pěti auditovaných operací souvisejících s olivovým olejem v rámci SPS obsahovaly chyby, z nichž některé vedly ke značným přeplatkům (5.14c (1)).

Podle Komise byly v letech 2007 a 2008 uplatněny další finanční opravy týkající se podpory produkce olivového oleje.

Účetní dvůr opět zjistil u produkce olivového oleje (Řecko) chyby vyplývající z nesprávného výpočtu nároků.

Komise potvrzuje, že nedostatky, na které poukazuje Účetní dvůr, jsou předmětem postupů schvalování souladu.

Kontrola ex post

Analýza Účetního dvora týkající se zpráv certifikačních orgánů rovněž ukázala, že pokud jde o opatření přijatá v návaznosti na nahlášené možné nesrovnalosti, platební agentury by měly zlepšit ověřování a podávání zpráv (5.36 (1)).

Pokud jde o ověřování a podávání zpráv o opatřeních přijatých v návaznosti na nahlášené možné nesrovnalosti, jak je provádí platební agentury, certifikační orgány posoudily 90 % případů (i když provedená práce nebyla vždy tak obsáhlá, jak požaduje Komise) a v 74 % z nich se o přijatých opatřeních platebních agentur vyjadřují pozitivně.

Opravy, které provedla Komise, naznačují, že na souhrnné úrovni účtů pohledávek existuje riziko významné chyby. Proto Účetní dvůr znovu vyjadřuje své pochybnosti ohledně spolehlivosti účtů pohledávek.

Komise o dlužnících obdržela dost informací pro účely schvalování a účetnictví. V žádném případě nebylo zjištěno, že by šlo o významný finanční dopad na celkovou úroveň účetní závěrky (a tedy s ohledem na rozhodnutí). Zjištěné finanční chyby jsou získávány zpět v rámci běžných postupů schvalování souladu.

---

(1)  Bod výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2007.

(2)  Bod výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2008.

PŘÍLOHA 5.3

ODDĚLENÉ ÚČTY PLATEBNÍCH AGENTUR PRO ROK 2008

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Členský stát | Platební agentura | Oddělené účty
   (1) |
| EZZF | EZFRV | TRDI |
| Belgie | ALV | 274 | 29 | |
| Francie | ODARC | | 7 | |
| Německo | Bádensko-Würtembersko | 421 | | |
| Německo | Bavorsko | | 127 | |
| Německo | Braniborsko | | 47 | |
| Německo | Dolní Sasko | | 70 | |
| Německo | Šlesvicko-Holštýnsko | | 29 | |
| Řecko | OPEKEPE | 2 461 | 224 | |
| Itálie | ARBEA | 102 | 18 | |
| Malta | MRRA | 2 | | 3 |
| Portugalsko | IFAP | 720 | 253 | |
| Rumunsko | PIAA | 462 | | |
| Slovensko | APA | | 98 | |
| Španělsko | Galície | | 40 | |
| Celkem | 4 442 | 942 | 3 |

(v mil. EUR)

Členský stát

Platební agentura

Oddělené účty
   (1)

EZZF

EZFRV

TRDI

Belgie

ALV

274

29

Francie

ODARC

7

Německo

Bádensko-Würtembersko

421

Německo

Bavorsko

127

Německo

Braniborsko

47

Německo

Dolní Sasko

70

Německo

Šlesvicko-Holštýnsko

29

Řecko

OPEKEPE

2 461

224

Itálie

ARBEA

102

18

Malta

MRRA

2

3

Portugalsko

IFAP

720

253

Rumunsko

PIAA

462

Slovensko

APA

98

Španělsko

Galície

40

Celkem

4 442

942

3

---

(1)  Účty, o nichž Komise měla za to, že nemohou být schváleny v jejích rozhodnutích ze dne 29. dubna 2009 z důvodů, jež lze přičíst dotčeným členským státům, které požadují dodatečná šetření.

Zdroj: Rozhodnutí Komise 2009/366/ES, 2009/367/ES a 2009/373/ES (Úř. věst. L 111, 5.5.2009 a Úř. věst. L 116, 9.5.2009).

---

KAPITOLA 6

Soudržnost

OBSAH

Úvod

Specifické charakteristické rysy politik soudržnosti

Cíle a nástroje politiky

Jak jsou prostředky vynakládány

Systémy dohledu a kontroly

Finanční opravy

Správnost operací

Účelnost systémů

Systémy týkající se správnosti operací

Období 2000–2006

Období 2007–2013

Systémy týkající se zpětného získávání částek a finančních oprav

Členské státy (období 2000–2006)

Dohled Komise (období 2000–2006)

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 6.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „soudržnost“, která zahrnuje oblast politiky 4 – Zaměstnanost a sociální věci a oblast politiky 13 – Regionální politika (1). Podrobné údaje o pokrytých činnostech, výdajích daného roku a příslušném typu řízení uvádí
  tabulka 6.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

6.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „soudržnost“, která zahrnuje oblast politiky 4 – Zaměstnanost a sociální věci a oblast politiky 13 – Regionální politika (1). Podrobné údaje o pokrytých činnostech, výdajích daného roku a příslušném typu řízení uvádí
  tabulka 6.1
  .

| 6.1 | Komise podotýká, že rozpočtové okruhy 4 a 13 jsou svým rozsahem širší než politika soudržnosti. Zahrnují sociální dialog, politiku v oblasti rovnosti mužů a žen, předvstupní pomoc a provozní granty pro evropské agentury. |
| --- | --- |

6.1

Tabulka 6.1 —   Platby na oblasti politiky 4 a 13 v roce 2008

| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2008


  (v mil. EUR) | Způsob rozpočtového řízení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Zaměstnanost a sociální věci | Správní výdaje | 25,93 | přímé centralizované |
| Evropský sociální fond | 8 788,53 | sdílené |
| Práce v Evropě – sociální dialog a mobilita | 56,63 | přímé centralizované |
| Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost mužů a žen | 105,14 | přímé centralizované |
| Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci | 49,04 | sdílené |
| Nástroj předvstupní pomoci | 0,00 | decentralizované |
| 13 | Regionální politika | Správní výdaje | 15,64 | přímé centralizované |
| Evropský fond pro regionální rozvoj a jiné regionální operace | 21 455,21 | sdílené |
| Fond soudržnosti (včetně někdejšího nástroje ISPA) | 5 826,46 | sdílené |
| Předvstupní operace týkající se strukturálních politik | 42,71 | decentralizované |
| Fond solidarity | 273,19 | sdílené |
| Správní výdaje celkem (24) | 41,57 | |
| Provozní výdaje celkem | 36 596,91 | |
| Platby za rok celkem | 36 638,48 | |
| Závazky za rok celkem | 48 189,59 | |

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2008

(v mil. EUR)

Způsob rozpočtového řízení

4

Zaměstnanost a sociální věci

Správní výdaje

25,93

přímé centralizované

Evropský sociální fond

8 788,53

sdílené

Práce v Evropě – sociální dialog a mobilita

56,63

přímé centralizované

Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost mužů a žen

105,14

přímé centralizované

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci

49,04

sdílené

Nástroj předvstupní pomoci

0,00

decentralizované

13

Regionální politika

Správní výdaje

15,64

přímé centralizované

Evropský fond pro regionální rozvoj a jiné regionální operace

21 455,21

sdílené

Fond soudržnosti (včetně někdejšího nástroje ISPA)

5 826,46

sdílené

Předvstupní operace týkající se strukturálních politik

42,71

decentralizované

Fond solidarity

273,19

sdílené

Správní výdaje celkem (24)

41,57

Provozní výdaje celkem

36 596,91

Platby za rok celkem

36 638,48

Závazky za rok celkem

48 189,59

Specifické charakteristické rysy politik soudržnosti

| 6.2 | Výdaje EU na soudržnost se plánují ve víceletých „programových obdobích“. Platby každého programového období pokračují ještě několik let po jeho skončení. Financování politiky soudržnosti ze strany EU má podobu spolufinancování. Tato kapitola se zabývá především výdaji programového období 2000–2006. V roce 2008 byly proplaceny náklady (průběžné platby) za programové období 2007–2013 jen v několika případech (viz bod 6.8). |
| --- | --- |

6.2

Výdaje EU na soudržnost se plánují ve víceletých „programových obdobích“. Platby každého programového období pokračují ještě několik let po jeho skončení. Financování politiky soudržnosti ze strany EU má podobu spolufinancování. Tato kapitola se zabývá především výdaji programového období 2000–2006. V roce 2008 byly proplaceny náklady (průběžné platby) za programové období 2007–2013 jen v několika případech (viz bod 6.8).

| 6.2 | Komise poznamenává, že se připomínky Účetního dvora soustředí pouze na platby ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti pro období 2000–2006, což představuje přibližně 68 % plateb v rámci politiky soudržnosti v roce 2008. Na předběžné financování pro období 2007–2013 připadalo 32 %. |
| --- | --- |

6.2

Cíle a nástroje politiky

| 6.3 | V programovém období 2000–2006 se výdaje v rámci politik soudržnosti zaměřovaly na tyto tři cíle:






  a) | strukturální přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává (cíl 1); |
| --- | --- | --- |

6.3

V programovém období 2000–2006 se výdaje v rámci politik soudržnosti zaměřovaly na tyto tři cíle:

a)

strukturální přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává (cíl 1);

| b) | hospodářská a sociální přeměna oblastí, jež čelí strukturálním potížím (cíl 2); |
| --- | --- |

b)

hospodářská a sociální přeměna oblastí, jež čelí strukturálním potížím (cíl 2);

| c) | modernizace systémů vzdělávání a zaměstnanosti (cíl 3) |
| --- | --- |

c)

modernizace systémů vzdělávání a zaměstnanosti (cíl 3)

a dále na řadu konkrétnějších „iniciativ Společenství“, k nimž patří například spolupráce mezi regiony v rámci EU, obnova měst a podpora rovných příležitostí na trhu práce.

| 6.4 | Podpora EU se financuje především ze dvou strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti (2):






  a) | Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) podporuje cíle 1 a 2 financováním investic do infrastruktury, tvorby a zachování pracovních míst, iniciativ pro místní rozvoj a činností malých a středních podniků; |
| --- | --- | --- |

6.4

Podpora EU se financuje především ze dvou strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti (2):

a)

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) podporuje cíle 1 a 2 financováním investic do infrastruktury, tvorby a zachování pracovních míst, iniciativ pro místní rozvoj a činností malých a středních podniků;

| b) | Evropský sociální fond (ESF) podporuje cíle 1, 2 a 3 poskytováním finanční pomoci na boj proti nezaměstnanosti, na rozvoj lidských zdrojů a na podporu integrace na trhu práce; |
| --- | --- |

b)

Evropský sociální fond (ESF) podporuje cíle 1, 2 a 3 poskytováním finanční pomoci na boj proti nezaměstnanosti, na rozvoj lidských zdrojů a na podporu integrace na trhu práce;

| c) | Fond soudržnosti podporuje zlepšování životního prostředí a dopravní infrastruktury v členských státech, jejichž hrubý národní produkt na obyvatele je nižší než 90 % průměru Evropské unie. |
| --- | --- |

c)

Fond soudržnosti podporuje zlepšování životního prostředí a dopravní infrastruktury v členských státech, jejichž hrubý národní produkt na obyvatele je nižší než 90 % průměru Evropské unie.

| 6.5 | V programovém období 2007–2013 se EFRR, ESF a Fond soudržnosti zaměřují na tři cíle (cíl „konvergence“, cíl „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ a cíl „evropská územní spolupráce“). Programy jsou koncipovány tak, aby podporovaly inovace a podnikatelskou činnost, zaměstnanost a znalostní ekonomiku, rozvíjely ekonomiky regionů a vytvářely nová a lepší pracovní místa. |
| --- | --- |

6.5

V programovém období 2007–2013 se EFRR, ESF a Fond soudržnosti zaměřují na tři cíle (cíl „konvergence“, cíl „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ a cíl „evropská územní spolupráce“). Programy jsou koncipovány tak, aby podporovaly inovace a podnikatelskou činnost, zaměstnanost a znalostní ekonomiku, rozvíjely ekonomiky regionů a vytvářely nová a lepší pracovní místa.

Jak jsou prostředky vynakládány

| 6.6 | Strukturální fondy spolufinancují projekty v rámci víceletých operačních programů. Na podporované projekty musí přispívat i členské státy. V období 2000–2006 fungovalo 545 operačních programů, jejichž velikost byla co do objemu prostředků různá: od méně než 500 000 EUR až po více než 8 miliard EUR. Výdaje na projekt v rámci těchto programů se pohybovaly od několika set eur finanční pomoci poskytnuté jednomu příjemci až do stovek milionů eur na velké infrastrukturní projekty. Fond soudržnosti spolufinancoval v období 2000–2006 jednotlivé projekty, nikoliv operační programy. V tomto období fungovalo 1 170 projektů Fondu soudržnosti, jejichž hodnota se pohybovala v rozsahu od 50 000 EUR do více než 1 miliardy EUR. Proplacené náklady u všech fondů a operací pro obě oblasti politiky uvedené v
  tabulce 6.1
  činily v roce 2008 celkem 24,8 miliard EUR. |
| --- | --- |

6.6

Strukturální fondy spolufinancují projekty v rámci víceletých operačních programů. Na podporované projekty musí přispívat i členské státy. V období 2000–2006 fungovalo 545 operačních programů, jejichž velikost byla co do objemu prostředků různá: od méně než 500 000 EUR až po více než 8 miliard EUR. Výdaje na projekt v rámci těchto programů se pohybovaly od několika set eur finanční pomoci poskytnuté jednomu příjemci až do stovek milionů eur na velké infrastrukturní projekty. Fond soudržnosti spolufinancoval v období 2000–2006 jednotlivé projekty, nikoliv operační programy. V tomto období fungovalo 1 170 projektů Fondu soudržnosti, jejichž hodnota se pohybovala v rozsahu od 50 000 EUR do více než 1 miliardy EUR. Proplacené náklady u všech fondů a operací pro obě oblasti politiky uvedené v
  tabulce 6.1
  činily v roce 2008 celkem 24,8 miliard EUR.

| 6.7 | Spolufinancování projektu z některého strukturálního fondu nebo z Fondu soudržnosti má obvykle podobu proplacení nákladů
   (3)na projekt. Při úhradě těchto nákladů se vychází z prohlášení o výdajích, které připravují navrhovatelé projektů a které jsou shrnuty do podoby žádostí o platbu, jež platební/certifikační orgán adresuje Komisi (4). Navrhovatel projektu je většinou příjemcem předběžného financování, předkládá jedno nebo několik průběžných prohlášení o výdajích a závěrečné prohlášení při ukončení projektu. |
| --- | --- |

6.7

Spolufinancování projektu z některého strukturálního fondu nebo z Fondu soudržnosti má obvykle podobu proplacení nákladů
   (3)na projekt. Při úhradě těchto nákladů se vychází z prohlášení o výdajích, které připravují navrhovatelé projektů a které jsou shrnuty do podoby žádostí o platbu, jež platební/certifikační orgán adresuje Komisi (4). Navrhovatel projektu je většinou příjemcem předběžného financování, předkládá jedno nebo několik průběžných prohlášení o výdajích a závěrečné prohlášení při ukončení projektu.

| 6.8 | V mechanismech financování pro období 2007–2013 nebyly oproti předchozímu období provedeny žádné podstatné změny. Zahajování programů probíhalo pomalu. Výše plateb za rok 2008 činila 11,8 miliardy EUR, z čehož 11,7 miliardy EUR připadalo na platby předběžného financování. |
| --- | --- |

6.8

V mechanismech financování pro období 2007–2013 nebyly oproti předchozímu období provedeny žádné podstatné změny. Zahajování programů probíhalo pomalu. Výše plateb za rok 2008 činila 11,8 miliardy EUR, z čehož 11,7 miliardy EUR připadalo na platby předběžného financování.

| 6.8 | Komise se domnívá, že v mechanismu financování pro období 2007–2013 došlo k důležité změně, protože nyní je základ pro spolufinancování stanoven na úrovni prioritních os. Toto zjednodušení by mělo omezit chyby spojené s mírou spolufinancování stanovenou na úrovni projektů, k nimž docházelo v předchozích programových obdobích. |
| --- | --- |

6.8

Systémy dohledu a kontroly

| 6.9 | Odpovědnost za legalitu a správnost výdajů na politiky soudržnosti začíná u členského státu, ale konečnou odpovědnost za správné plnění rozpočtu nese Komise. |
| --- | --- |

6.9

Odpovědnost za legalitu a správnost výdajů na politiky soudržnosti začíná u členského státu, ale konečnou odpovědnost za správné plnění rozpočtu nese Komise.

| 6.9 | Podle odvětvových nařízení členské státy odpovídají za zajištění správnosti výdajů nahlášených Komisi pro spolufinancování. Komise má v rámci sdíleného řízení kontrolní úlohu a má ověřovat účelné fungování kontrolních systémů členských států a přijímat nápravná opatření, pokud dospěje k závěru, že je to nutné, aby mohla převzít odpovědnost za plnění rozpočtu (čl. 53b odst. 4 finančního nařízení). Komise plní svou kontrolní úlohu nejen prostřednictvím své auditní činnosti, ale rovněž prostřednictvím projednávání programů, monitorovacích výborů, výročních zasedání s řídícími a kontrolními orgány, pokynů a seminářů. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Kontrola projektů politik soudržnosti má dva stupně. Prvním stupněm je systém kontroly v členském státu; účelem tohoto systému je předcházet nesprávnému proplácení nákladů na projekty a dalším nesrovnalostem nebo je zjišťovat a opravovat. Druhým stupněm je dohled ze strany Komise. Účelem tohoto dohledu je zajistit, aby členské státy zavedly kontrolní systémy a aby tyto systémy fungovaly, jak mají, a zmírnit tak riziko selhání kontroly. |
| --- | --- |

6.10

Kontrola projektů politik soudržnosti má dva stupně. Prvním stupněm je systém kontroly v členském státu; účelem tohoto systému je předcházet nesprávnému proplácení nákladů na projekty a dalším nesrovnalostem nebo je zjišťovat a opravovat. Druhým stupněm je dohled ze strany Komise. Účelem tohoto dohledu je zajistit, aby členské státy zavedly kontrolní systémy a aby tyto systémy fungovaly, jak mají, a zmírnit tak riziko selhání kontroly.

| 6.11 | V nařízeních k programovému období 2007–2013 (5)jsou ustanovení o kontrole posílena a podrobněji jsou vyjasněny i povinnosti Komise a členských států. Ustanovení týkající se auditu jsou výrazně rozšířena. Členské státy jsou povinny předkládat Komisi ke schválení zprávu a stanovisko k prohlášení o shodě od nezávislého kontrolního orgánu týkající se popisu systémů všech operačních programů a rovněž strategii auditu. Dále se vyžadují výroční zprávy o kontrolách s výsledky auditu systémů a o auditu reprezentativního vzorku operací, na jejichž základě se každoročně vydává výrok auditora. |
| --- | --- |

6.11

V nařízeních k programovému období 2007–2013 (5)jsou ustanovení o kontrole posílena a podrobněji jsou vyjasněny i povinnosti Komise a členských států. Ustanovení týkající se auditu jsou výrazně rozšířena. Členské státy jsou povinny předkládat Komisi ke schválení zprávu a stanovisko k prohlášení o shodě od nezávislého kontrolního orgánu týkající se popisu systémů všech operačních programů a rovněž strategii auditu. Dále se vyžadují výroční zprávy o kontrolách s výsledky auditu systémů a o auditu reprezentativního vzorku operací, na jejichž základě se každoročně vydává výrok auditora.

| 6.11 | Důležitou inovací v období 2007–2013 je zřízení kontrolního orgánu pro každý program, který odpovídá za ověření, zda je vytvořen systém řízení a kontroly a zda během celé doby trvání programu funguje účelně. Výroční kontrolní zpráva a stanovisko předložené kontrolním orgánem by měly významně zvýšit záruky spolehlivosti poskytnuté vnitrostátními kontrolními systémy. Od kontrolního orgánu se rovněž požaduje, aby informoval o míře chyb vyplývající z jeho auditů statistických vzorků operací. |
| --- | --- |

6.11

Finanční opravy

| 6.12 | V oblasti politiky soudržnosti by měly být výdaje, které nesplňují podmínky pro poskytnutí prostředků, prostřednictvím postupů finančních oprav z financování Evropskou unií vyloučeny. |
| --- | --- |

6.12

V oblasti politiky soudržnosti by měly být výdaje, které nesplňují podmínky pro poskytnutí prostředků, prostřednictvím postupů finančních oprav z financování Evropskou unií vyloučeny.

| 6.13 | Za finanční opravy v souvislosti s nesprávnými výdaji certifikovanými Komisi nesou primární odpovědnost členské státy. Když vnitrostátní kontrolní systémy odhalí v certifikovaných výdajích chyby, musí členský stát částky neoprávněně vyplacené konečným příjemcům získat zpět a nezpůsobilé výdaje z žádosti vyjmout (6), pokud je to na místě. |
| --- | --- |

6.13

Za finanční opravy v souvislosti s nesprávnými výdaji certifikovanými Komisi nesou primární odpovědnost členské státy. Když vnitrostátní kontrolní systémy odhalí v certifikovaných výdajích chyby, musí členský stát částky neoprávněně vyplacené konečným příjemcům získat zpět a nezpůsobilé výdaje z žádosti vyjmout (6), pokud je to na místě.

| 6.13 | Členské státy odpovídají v prvé řadě za zjišťování nesrovnalostí před osvědčením výdajů Komisi a rovněž ve výdajích, na něž se vztahuje osvědčení. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Pokud Komise při auditech zjistí, že členské státy nesprávné výdaje neopravily nebo že systémy řízení a kontroly závažným způsobem selhávají, „pozastaví průběžné platby“ (7)a bude požadovat, aby členský stát podnikl kroky k nápravě závažných systémových nedostatků a/nebo provedl finanční opravy. Pokud členské státy provedou požadované finanční opravy, mají možnost vyňaté výdaje nahradit jinými způsobilými výdaji. |
| --- | --- |

6.14

Pokud Komise při auditech zjistí, že členské státy nesprávné výdaje neopravily nebo že systémy řízení a kontroly závažným způsobem selhávají, „pozastaví průběžné platby“ (7)a bude požadovat, aby členský stát podnikl kroky k nápravě závažných systémových nedostatků a/nebo provedl finanční opravy. Pokud členské státy provedou požadované finanční opravy, mají možnost vyňaté výdaje nahradit jinými způsobilými výdaji.

| 6.15 | Pokud členský stát požadované nápravné kroky a/nebo finanční opravy neprovede, Komise může přistoupit k finančním opravám formou rozhodnutí Komise, což odpovídá čistému snížení dostupných prostředků. |
| --- | --- |

6.15

Pokud členský stát požadované nápravné kroky a/nebo finanční opravy neprovede, Komise může přistoupit k finančním opravám formou rozhodnutí Komise, což odpovídá čistému snížení dostupných prostředků.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 6.16 | Shrnutí zjištění o správnosti operací souvisejících s financováním politiky soudržnosti z prostředků EU uvádí
  příloha 6.1, 1.3
  a
  1.4
  . |
| --- | --- |

6.16

Shrnutí zjištění o správnosti operací souvisejících s financováním politiky soudržnosti z prostředků EU uvádí
  příloha 6.1, 1.3
  a
  1.4
  .

| 6.17 | V roce 2008 opět obsahoval velký počet částek proplacených nákladů na projekty soudržnosti chyby, tzn. u velkého počtu projektů došlo k proplácení nadměrných nákladů. Podíl projektů obsahujících chyby v reprezentativním statistickém vzorku (viz body 1.9–1.12) činí 43 % (8). Účetní dvůr odhaduje, že nejméně 11 % (9)z celkových nákladů (10)proplacených na projekty soudržnosti proplaceno být nemělo. |
| --- | --- |

6.17

V roce 2008 opět obsahoval velký počet částek proplacených nákladů na projekty soudržnosti chyby, tzn. u velkého počtu projektů došlo k proplácení nadměrných nákladů. Podíl projektů obsahujících chyby v reprezentativním statistickém vzorku (viz body 1.9–1.12) činí 43 % (8). Účetní dvůr odhaduje, že nejméně 11 % (9)z celkových nákladů (10)proplacených na projekty soudržnosti proplaceno být nemělo.

| 6.17. | Komise uvádí, že se většina projektů s velkými vyčíslitelnými chybami nachází pouze ve třech členských státech. Komise si již byla vědoma existence nedostatků v pěti z celkem šesti dotčených programů a přijala odpovídající nápravná opatření, včetně provádění akčních plánů a zahájení postupů pro pozastavení, přičemž v roce 2008 byla přijata dvě rozhodnutí týkající se tří programů. |
| --- | --- |

6.17.

Komise rovněž zdůrazňuje, že 58 % chyb nelze vyčíslit, včetně chyb shody, a mnoho z těchto chyb by nemělo žádný dopad na uhrazení výdajů ani v případě, že by byly zjištěny dříve. K příkladům posledně uvedených chyb patří prodlevy při zveřejňování oznámení o udělení zakázky, nedostatky v podkladech pro audit nebo nedostatečná propagace na úrovni projektů.

V šesti případech z celkem 73 projektů, v nichž se vyskytovaly chyby a které jsou uvedeny v příloze 6.1, se Komise domnívá, že okolnosti zjištěné Účetním dvorem neposkytují základ pro uložení finančních oprav, nebo přinejmenším nikoli v navrhované výši. To se týká zejména čtyř chyb v zadání veřejných zakázek, které přispívají k celkové míře chyb.

Komise odkazuje rovněž na svou odpověď k bodu 6.2.

| 6.18 | Podstatný podíl odhadované míry chyb připadá na chyby ve způsobilosti, které jsou v rámci auditního vzorku nejběžnějším typem vyčíslitelných chyb. Byly zjištěny u 41 částek proplacených nákladů. Příčiny chyb ve způsobilosti byly tyto: |
| --- | --- |

6.18

Podstatný podíl odhadované míry chyb připadá na chyby ve způsobilosti, které jsou v rámci auditního vzorku nejběžnějším typem vyčíslitelných chyb. Byly zjištěny u 41 částek proplacených nákladů. Příčiny chyb ve způsobilosti byly tyto:

| 6.18 | Komise bude všechna zjištění dále sledovat, aby zajistila přijetí náležitých opatření. |
| --- | --- |

6.18

| a) | projekty nebo příjemci nesplnili podmínky konkrétního fondu; |
| --- | --- |

a)

projekty nebo příjemci nesplnili podmínky konkrétního fondu;

| b) | závažné selhání v oblasti dodržování pravidel zadávání zakázek; |
| --- | --- |

b)

závažné selhání v oblasti dodržování pravidel zadávání zakázek;

| b) | Komise rovněž zaznamenala porušování pravidel pro zadávání veřejných zakázek jako významný zdroj nesrovnalostí, což je důvod, proč na tuto rizikovou oblast zaměřila svou vlastní auditní činnost a přijala další opatření, například vydala členským státům pokyny k výším finančních oprav, které se mají používat. V souvislosti s vyčíslením těchto chyb Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 6.17. |
| --- | --- |

b)

| c) | zahrnutí nákladů, které nelze proplatit. |
| --- | --- |

c)

zahrnutí nákladů, které nelze proplatit.

Na první dvě výše uvedené příčiny chyb ve způsobilosti připadá téměř 80 % odhadované míry chyb.

Příklad

| a) | U jednoho projektu EFRR sestávaly vykázané výdaje pouze z nákupu pozemků. Podle pravidel EFRR pro způsobilost však nesmí nákup pozemku činit více než 10 % celkových způsobilých výdajů. Přesto řídící orgán proplacení nákladů na tento projekt schválil. Tato žádost o proplacení nákladů ve výši 25 milionů EUR je nezpůsobilá pro spolufinancování ze strukturálních fondů. |
| --- | --- |

a)

U jednoho projektu EFRR sestávaly vykázané výdaje pouze z nákupu pozemků. Podle pravidel EFRR pro způsobilost však nesmí nákup pozemku činit více než 10 % celkových způsobilých výdajů. Přesto řídící orgán proplacení nákladů na tento projekt schválil. Tato žádost o proplacení nákladů ve výši 25 milionů EUR je nezpůsobilá pro spolufinancování ze strukturálních fondů.

| b) | U jiného projektu EFRR byl cílem vývoj systému IT. Zadavatel měl za povinnost přidělit zakázku na poskytování služeb v hodnotě přesahující 236 000 EUR s využitím řádných postupů zadávacího řízení. Regionální orgány, které byly konečným příjemcem toho projektu, udělily zakázku jedné společnosti přímo, bez zadávacího řízení, čímž se vykázané výdaje na tento projekt ve výši 1,8 milionu EUR staly nezpůsobilými. |
| --- | --- |

b)

U jiného projektu EFRR byl cílem vývoj systému IT. Zadavatel měl za povinnost přidělit zakázku na poskytování služeb v hodnotě přesahující 236 000 EUR s využitím řádných postupů zadávacího řízení. Regionální orgány, které byly konečným příjemcem toho projektu, udělily zakázku jedné společnosti přímo, bez zadávacího řízení, čímž se vykázané výdaje na tento projekt ve výši 1,8 milionu EUR staly nezpůsobilými.

| c) | Aby byly výdaje způsobilé, musí se týkat spolufinancovaných operací. U jednoho projektu ESF byly mzda administrátora, několik faktur dodavatelů a nákupy některých zařízení vykázány v rámci projektu, přestože se tyto výdaje týkaly i jiných činností příjemce. Navíc u nákupů vybavení jsou způsobilé pouze odpisy, zde však byla vykázána celá cena pořízení. Tyto skutečnosti vedly k vykázání nadměrných nákladů ve výši 88 705 EUR, tj. 13,5 %. |
| --- | --- |

c)

Aby byly výdaje způsobilé, musí se týkat spolufinancovaných operací. U jednoho projektu ESF byly mzda administrátora, několik faktur dodavatelů a nákupy některých zařízení vykázány v rámci projektu, přestože se tyto výdaje týkaly i jiných činností příjemce. Navíc u nákupů vybavení jsou způsobilé pouze odpisy, zde však byla vykázána celá cena pořízení. Tyto skutečnosti vedly k vykázání nadměrných nákladů ve výši 88 705 EUR, tj. 13,5 %.

| 6.19 | U dvou operačních programů EFRR ve vzorku Účetního dvora vykázaly vnitrostátní orgány sedm projektů, které byly původně financovány z vnitrostátních prostředků. V době, kdy byly tyto projekty předloženy ke spolufinancování ze strany EU, byly již dokončeny, a měly tedy u nich být vytvořeny nové dodatečné výdaje nebo nahrazeny výdaje nezpůsobilé. Účetní dvůr zjistil, že tyto projekty byly více náchylné k chybám než projekty vybrané obvyklým způsobem (11). Nebyly podrobeny účelnému předběžnému ověřování (ověřování ex ante) shody s pravidly EU pro financování (12)ze strany vnitrostátních orgánů. S blížícím se koncem programového období 2000–2006 jsou vnitrostátní orgány pod tlakem, aby absorbovaly prostředky EU přidělené na závazky. Tím se zvyšuje riziko, že z rozpočtu EU by mohly být propláceny náklady na nezpůsobilé projekty. |
| --- | --- |

6.19

U dvou operačních programů EFRR ve vzorku Účetního dvora vykázaly vnitrostátní orgány sedm projektů, které byly původně financovány z vnitrostátních prostředků. V době, kdy byly tyto projekty předloženy ke spolufinancování ze strany EU, byly již dokončeny, a měly tedy u nich být vytvořeny nové dodatečné výdaje nebo nahrazeny výdaje nezpůsobilé. Účetní dvůr zjistil, že tyto projekty byly více náchylné k chybám než projekty vybrané obvyklým způsobem (11). Nebyly podrobeny účelnému předběžnému ověřování (ověřování ex ante) shody s pravidly EU pro financování (12)ze strany vnitrostátních orgánů. S blížícím se koncem programového období 2000–2006 jsou vnitrostátní orgány pod tlakem, aby absorbovaly prostředky EU přidělené na závazky. Tím se zvyšuje riziko, že z rozpočtu EU by mohly být propláceny náklady na nezpůsobilé projekty.

| 6.19 | V roce 2005 Komise poskytla pokyny, v nichž se uvádí, že tyto projekty mohou být zařazeny do programů pouze tehdy, splňují-li všechny nezbytné podmínky, včetně splnění kritérií programu pro výběr, provádění kontrol, propagace atd. Zástupci Komise tyto požadavky připomínají orgánům členských států při projednávání zařazení těchto projektů na zasedáních monitorovacích výborů. Pokud se Komise v některých případech domnívala, že požadované podmínky nebyly splněny, uložila finanční opravy.

  U čtyř z celkem pěti projektů, které Účetní dvůr považoval za zcela nezpůsobilé, jelikož nefungovaly, se Komise domnívá, že pravidla umožňují rozhodnout o této záležitosti pouze při uzavření programu. Pokud se situace nezmění, projekty nebudou spolufinancovány. V dalším případě se vnitrostátní orgány rozhodly, že od projektu ustoupí. |
| --- | --- |

6.19

U čtyř z celkem pěti projektů, které Účetní dvůr považoval za zcela nezpůsobilé, jelikož nefungovaly, se Komise domnívá, že pravidla umožňují rozhodnout o této záležitosti pouze při uzavření programu. Pokud se situace nezmění, projekty nebudou spolufinancovány. V dalším případě se vnitrostátní orgány rozhodly, že od projektu ustoupí.

Příklad

Jeden projekt EFRR podporoval výstavbu tří vyrovnávacích věží na vodovodním potrubí na rozvod vody z místní přehrady. Projekt se realizoval v letech 2000–2004. Vodovodní potrubí se ale nikdy nepoužilo, protože přehrada nebyla nikdy naplněna vodou.

Řídící orgán věděl, že projekt nemůže dosáhnout stanovených konkrétních cílů, a že je proto nezpůsobilý. Rozhodl se však zahrnout jej do operačního programu, aby nahradil jiný projekt, který Komise odmítla. Výdaje na tento projekt vykázané Komisi činily 5,7 milionu EUR.

Příklad

Komise při uzavírání programu ověří, zda je tento projekt funkční, a pokud nikoli, uloží potřebné finanční opravy.

| 6.20 | U 58 % chyb zjištěných v auditním vzorku se jedná o chyby nevyčíslitelné, a ty proto nejsou zahrnuty do odhadu míry chyb. Většinou šlo o chyby týkající se dodržování předpisů, tj.:






  a) | nedostatky v postupech zadávacích řízení a postupech udílení zakázek; |
| --- | --- | --- |

6.20

U 58 % chyb zjištěných v auditním vzorku se jedná o chyby nevyčíslitelné, a ty proto nejsou zahrnuty do odhadu míry chyb. Většinou šlo o chyby týkající se dodržování předpisů, tj.:

a)

nedostatky v postupech zadávacích řízení a postupech udílení zakázek;

| b) | nerespektování požadavků na propagaci. |
| --- | --- |

b)

nerespektování požadavků na propagaci.

6.20

Příklad

U jednoho projektu EFRR se při zadávacím řízení na dvě zakázky použil při hodnocení finančních nabídek vzorec průměrných cen. Tento vzorec znevýhodňuje nejnižší nabídky, aniž by dal navrhovateli možnost nabídku obhájit.

Podle rozsudku Evropského soudního dvora (věc SECAP SpA, C-147/06) je výše uvedený postup diskriminační.

Dále při takovém postupu nemusí být vybrána nabídka s nejnižší cenou, což by v některých případech znamenalo rozpor se směrnicí Rady 93/37/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce (13), zejména při stanovování hospodářsky nejvýhodnější nabídky.

Příklad

Komise se s tímto druhem chyb setkala při svých vlastních auditech a v případě potřeby přijala nápravná opatření.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 6.21 | Protože se programové období 2000–2006 chýlí ke konci, má Účetní dvůr za to, že dodatečné úplné posouzení kontrolních systémů členských států v letech 2000–2006 neposkytne přidanou hodnotu. Účetní dvůr se vzhledem k tomu, že za období 2007–2013 neproběhly téměř žádné průběžné platby (viz bod 6.8), při svém posuzování soustředil na tu část systémů členských států, která byla ustanovena pro zpracovávání zjištěných chyb a nahlašování finančních oprav Komisi. |
| --- | --- |

6.21

Protože se programové období 2000–2006 chýlí ke konci, má Účetní dvůr za to, že dodatečné úplné posouzení kontrolních systémů členských států v letech 2000–2006 neposkytne přidanou hodnotu. Účetní dvůr se vzhledem k tomu, že za období 2007–2013 neproběhly téměř žádné průběžné platby (viz bod 6.8), při svém posuzování soustředil na tu část systémů členských států, která byla ustanovena pro zpracovávání zjištěných chyb a nahlašování finančních oprav Komisi.

| 6.21 | Systém pro předkládání zpráv o finančních opravách Komisi ze strany členských států byl pro období 2007–2013 významně objasněn a posílen, a to určením odpovědného orgánu a poskytnutím tabulky pro předkládání výročních zpráv (článek 61 nařízení (ES) č. 1083/2006 a článek 20 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006). |
| --- | --- |

6.21

| 6.22 | Dále Účetní dvůr zkoumal dohled Komise nad kontrolními systémy členských států. Zkoumání bylo dvojí. Účetní dvůr prověřoval:






  a) | audity Komise týkající se fungování systémů členských států pro programové období 2000–2006; |
| --- | --- | --- |

6.22

Dále Účetní dvůr zkoumal dohled Komise nad kontrolními systémy členských států. Zkoumání bylo dvojí. Účetní dvůr prověřoval:

a)

audity Komise týkající se fungování systémů členských států pro programové období 2000–2006;

| b) | schválení koncepce kontrolních systémů členských států na programové období 2007–2013 Komisí. Účetní dvůr mimo jiné prováděl přezkum prohlášení o shodě a strategií auditu, které členské státy připravily pro běžné programové období a které schvalovala Komise. |
| --- | --- |

b)

schválení koncepce kontrolních systémů členských států na programové období 2007–2013 Komisí. Účetní dvůr mimo jiné prováděl přezkum prohlášení o shodě a strategií auditu, které členské státy připravily pro běžné programové období a které schvalovala Komise.

| 6.22 | Kromě dvou prvků dohledu nad kontrolními systémy členských států ověřovaných Účetním dvorem zahrnuje kontrolní úloha Komise rovněž širokou škálu dalších činností, jak je popsáno v akčním plánu Komise na posílení její kontrolní úlohy v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (KOM(2008) 97).

  Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 6.9. |
| --- | --- |

6.22

Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 6.9.

Systémy týkající se správnosti operací

Období 2000–2006

| 6.23 | V roce 2007 posoudil Účetní dvůr kontrolní systémy členských států jako částečně účelné. V roce 2008 nedošlo k žádným zásadním úpravám regulačního rámce, které by měly dopad na kontrolní systémy členských států. Míra chyb zjištěná v předchozích letech i v tomto roce se i nadále pohybuje výrazně nad prahem významnosti. |
| --- | --- |

6.23

V roce 2007 posoudil Účetní dvůr kontrolní systémy členských států jako částečně účelné. V roce 2008 nedošlo k žádným zásadním úpravám regulačního rámce, které by měly dopad na kontrolní systémy členských států. Míra chyb zjištěná v předchozích letech i v tomto roce se i nadále pohybuje výrazně nad prahem významnosti.

| 6.23 | Komise se domnívá, že v roce 2008 došlo k významnému zlepšení při zavádění systémů řízení a kontroly některých programů v důsledku jejích opatření přijatých v předchozích letech, a zejména na základě akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření z roku 2008.

  Generální ředitelství pro regionální politiku a zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti uvedla výsledky svých hodnocení účelného fungování systémů v 545 operačních programech ve svých příslušných výročních zprávách o činnosti za rok 2008. Analýza celkových údajů prokazuje zřetelné odstupňování:







  — | 31 % systémů funguje dobře (31 % v roce 2007), |
| --- | --- | --- |

6.23

Generální ředitelství pro regionální politiku a zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti uvedla výsledky svých hodnocení účelného fungování systémů v 545 operačních programech ve svých příslušných výročních zprávách o činnosti za rok 2008. Analýza celkových údajů prokazuje zřetelné odstupňování:

—

31 % systémů funguje dobře (31 % v roce 2007),

| — | 47 % systémů funguje, je však nutné zlepšení (nedostatky s malým dopadem) (26 % v roce 2007), |
| --- | --- |

—

47 % systémů funguje, je však nutné zlepšení (nedostatky s malým dopadem) (26 % v roce 2007),

| — | 16 % systémů funguje, je však nutné zlepšení (nedostatky s významným dopadem) (29 % v roce 2007), |
| --- | --- |

—

16 % systémů funguje, je však nutné zlepšení (nedostatky s významným dopadem) (29 % v roce 2007),

| — | 6 % systémů je neúčelných (14 % v roce 2007). |
| --- | --- |

—

6 % systémů je neúčelných (14 % v roce 2007).

Období 2007–2013

| 6.24 | Do kontrolních systémů pro programové období 2007–2013 byly zavedeny nové prvky (jak se vysvětluje v bodu 6.11), aby se hned od začátku snížilo riziko chyb operací. Před první průběžnou platbou nebo nejpozději 12 měsíců po schválení programu musí členské státy předložit Komisi ke schválení popisy systémů spolu s prohlášením o shodě od nezávislého kontrolního orgánu. Kontrolní orgány jsou dále povinny Komisi do devíti měsíců od schválení programu předložit strategii auditu. |
| --- | --- |

6.24

Do kontrolních systémů pro programové období 2007–2013 byly zavedeny nové prvky (jak se vysvětluje v bodu 6.11), aby se hned od začátku snížilo riziko chyb operací. Před první průběžnou platbou nebo nejpozději 12 měsíců po schválení programu musí členské státy předložit Komisi ke schválení popisy systémů spolu s prohlášením o shodě od nezávislého kontrolního orgánu. Kontrolní orgány jsou dále povinny Komisi do devíti měsíců od schválení programu předložit strategii auditu.

| 6.25 | Z auditu Účetního dvora vyplývá, že Komise provedla své schvalovací postupy ve stanovených lhůtách jak u prohlášení o shodě, tak u strategií auditu. Schválení popisů systému a prohlášení o shodě byla oprávněná a je zřejmé, že zamítnutí se zakládala na nedostatcích dokumentů předložených členskými státy (byly neúplné, a nebyly tedy v souladu s pravidly a/nebo jejich kvalita nebyla dostatečná). |
| --- | --- |

6.25

Z auditu Účetního dvora vyplývá, že Komise provedla své schvalovací postupy ve stanovených lhůtách jak u prohlášení o shodě, tak u strategií auditu. Schválení popisů systému a prohlášení o shodě byla oprávněná a je zřejmé, že zamítnutí se zakládala na nedostatcích dokumentů předložených členskými státy (byly neúplné, a nebyly tedy v souladu s pravidly a/nebo jejich kvalita nebyla dostatečná).

| 6.26 | Do konce roku 2008 obdržela Komise popisy systémů a prohlášení o shodě k 282 (65 %) z 432 schválených programů a schválila jich 88 (20 %). V 38 % případů předložily členské státy dokumenty Komisi ke schválení pozdě. |
| --- | --- |

6.26

Do konce roku 2008 obdržela Komise popisy systémů a prohlášení o shodě k 282 (65 %) z 432 schválených programů a schválila jich 88 (20 %). V 38 % případů předložily členské státy dokumenty Komisi ke schválení pozdě.

| 6.26 | Ke dni 30. června 2009 obdržela Komise zprávy o posouzení shody pro 88 % všech programů a po přezkoumání ve lhůtách stanovených předpisy schválila zprávy pro 48 % všech programů. |
| --- | --- |

6.26

| 6.27 | Pokud jde o schvalování strategií auditu členských států, byla situace obdobná. Do konce roku 2008 obdržela Komise strategie auditu k 363 (84 %) z 432 schválených programů. Bylo schváleno 206 (47 %) strategií. Členské státy předložily 39 % těchto dokumentů pozdě. |
| --- | --- |

6.27

Pokud jde o schvalování strategií auditu členských států, byla situace obdobná. Do konce roku 2008 obdržela Komise strategie auditu k 363 (84 %) z 432 schválených programů. Bylo schváleno 206 (47 %) strategií. Členské státy předložily 39 % těchto dokumentů pozdě.

| 6.27 | Ke dni 30. června 2009 obdržela Komise strategie auditů pro 91 % všech programů a po přezkoumání ve lhůtách stanovených předpisy schválila strategie auditů pro 85 % všech programů. |
| --- | --- |

6.27

| 6.28 | Projekty na období 2007–2013 se již provádějí. Projektové výdaje jsou vykazovány příjemci vnitrostátním orgánům nebo vnitrostátními orgány Komisi před vlastním schválením kontrolních systémů (14). Účetní dvůr si je vědom rizika, že zpoždění při schvalování popisů systémů, prohlášení o shodě a strategií auditu členských států zvyšuje pravděpodobnost, že kontrolní systémy nebudou v počáteční fázi schopny chybám předcházet a zjišťovat je. |
| --- | --- |

6.28

Projekty na období 2007–2013 se již provádějí. Projektové výdaje jsou vykazovány příjemci vnitrostátním orgánům nebo vnitrostátními orgány Komisi před vlastním schválením kontrolních systémů (14). Účetní dvůr si je vědom rizika, že zpoždění při schvalování popisů systémů, prohlášení o shodě a strategií auditu členských států zvyšuje pravděpodobnost, že kontrolní systémy nebudou v počáteční fázi schopny chybám předcházet a zjišťovat je.

| 6.28 | Komise provedla postupy schvalování ve stanovených lhůtách. Riziko zjištěné Účetním dvorem je spojeno s lhůtou pro předložení a schválení zpráv o posouzení shody a strategií auditů, která je stanovena v nařízeních pro programy na období 2007–2013. Komise se domnívá, že toto riziko je omezené, jelikož kontrolní systémy mohou splňovat požadavky a fungovat účelně i tehdy, nebyly-li dosud schváleny zprávy o posouzení shody. Kontrolní orgán každého programu bude muset Komisi předložit závěry vyplývající z výsledků auditu reprezentativního vzorku operací, který bude zahrnovat výdaje nahlášené v roce 2008 a následujících letech, a stanovisko k fungování systémů.

  Komise vzala toto riziko v úvahu rovněž ve své vlastní strategii auditu pro rok 2009. |
| --- | --- |

6.28

Komise vzala toto riziko v úvahu rovněž ve své vlastní strategii auditu pro rok 2009.

Systémy týkající se zpětného získávání částek a finančních oprav

Členské státy (období 2000–2006)

| 6.29 | Účetní dvůr posuzoval systémy členských států pro záznam a opravu chyb zjištěných různými vnitrostátními kontrolami ex post a nahlašování finančních oprav Komisi. Posouzení se provádělo jako test spolehlivosti informací, které má Komise o finančních opravách prováděných členskými státy. Účetní dvůr zjišťoval, zda jsou chyby, které již byly zjištěny kontrolními systémy členských států, přesně a ve své úplnosti na úrovni členských států zaznamenávány a v přiměřené lhůtě opravovány a zda tyto opravy byly řádně (15)zaregistrovány v systémech členských států a nahlášeny Komisi (16). |
| --- | --- |

6.29

Účetní dvůr posuzoval systémy členských států pro záznam a opravu chyb zjištěných různými vnitrostátními kontrolami ex post a nahlašování finančních oprav Komisi. Posouzení se provádělo jako test spolehlivosti informací, které má Komise o finančních opravách prováděných členskými státy. Účetní dvůr zjišťoval, zda jsou chyby, které již byly zjištěny kontrolními systémy členských států, přesně a ve své úplnosti na úrovni členských států zaznamenávány a v přiměřené lhůtě opravovány a zda tyto opravy byly řádně (15)zaregistrovány v systémech členských států a nahlášeny Komisi (16).

| 6.30 | Příloha 6.1, část 2
  dokládá, že nejméně uspokojivým aspektem kontrolovaných systémů souvisejícím se zpětným získáváním prostředků a finančními opravami je hlášení oprav Komisi. U čtyř prověřovaných operačních programů bylo hlášení oprav neuspokojivé a u šesti dalších částečně uspokojivé. V některých případech nebyly informace týkající se finančních oprav sděleny Komisi vůbec, v jiných případech nebyly prezentovány tak, jak bylo stanoveno v pokynech zaslaných Komisí (GŘ REGIO), a nebylo tedy možné vyslovit závěr, že sdělené údaje jsou spolehlivé. To znamená, že Komise nemá k dispozici úplné a spolehlivé informace o finančních opravách od všech členských států. |
| --- | --- |

6.30

Příloha 6.1, část 2
  dokládá, že nejméně uspokojivým aspektem kontrolovaných systémů souvisejícím se zpětným získáváním prostředků a finančními opravami je hlášení oprav Komisi. U čtyř prověřovaných operačních programů bylo hlášení oprav neuspokojivé a u šesti dalších částečně uspokojivé. V některých případech nebyly informace týkající se finančních oprav sděleny Komisi vůbec, v jiných případech nebyly prezentovány tak, jak bylo stanoveno v pokynech zaslaných Komisí (GŘ REGIO), a nebylo tedy možné vyslovit závěr, že sdělené údaje jsou spolehlivé. To znamená, že Komise nemá k dispozici úplné a spolehlivé informace o finančních opravách od všech členských států.

| 6.30 | Komise podotýká, že u jedenácti z celkem šestnácti systémů, které Účetní dvůr zkontroloval, jsou všechny aspekty uspokojivé nebo částečně uspokojivé. Komise vynakládá značné úsilí na zlepšení kvality údajů poskytovaných členskými státy. V roce 2008 provedla na základě akčního plánu Komise audity v 10 členských státech podobné auditům Účetního dvora. Zachovává své úsilí o zlepšení podávání zpráv, aby pro všechny členské státy byly k dispozici úplné a spolehlivé údaje. Komise odkazuje rovněž na své odpovědi v bodech 6.21 a 6.36. |
| --- | --- |

6.30

Dohled Komise (období 2000–2006)

| 6.31 | Účetní dvůr zkoumal hlavní činnosti dohledu Komise, které zahrnují kontroly ex post prováděné Komisí (17), a používání postupů pro pozastavení plateb a finanční opravy. |
| --- | --- |

6.31

Účetní dvůr zkoumal hlavní činnosti dohledu Komise, které zahrnují kontroly ex post prováděné Komisí (17), a používání postupů pro pozastavení plateb a finanční opravy.

| 6.31 | Komise odkazuje na své odpovědi v bodech 6.9 a 6.22. |
| --- | --- |

6.31

| 6.32 | V průběhu roku 2008 Komise zahájila 52 postupů pro formální pozastavení plateb a přijala 10 (18)rozhodnutí o pozastavení (19)týkajících se období 2000–2006. V důsledku toho se objem finančních oprav týkajících se programů na období 2000–2006 a uplatněných v roce 2008 u EFRR, ESF a Fondu soudržnosti zvýšil z 220 milionů (20)v roce 2007 na 1 169 milionů (21)v roce 2008 (22). Přibližně 60 % nahlášených finančních oprav již bylo skutečně provedeno (tzn. že částky byly odňaty, vráceny nebo došlo ke zrušení závazků k prostředkům) v průběhu roku 2008. Členské státy provedly 94 % realizovaných finančních oprav formou odnětí nezpůsobilých výdajů, které mohly být nahrazeny vykázáním dodatečných nových způsobilých výdajů. To znamená, že členské státy jsou ochotny nesprávnosti samy opravovat, aby se vyhnuly rozhodnutí Komise, které by vedlo k čistému snížení prostředků přidělených na závazky. |
| --- | --- |

6.32

V průběhu roku 2008 Komise zahájila 52 postupů pro formální pozastavení plateb a přijala 10 (18)rozhodnutí o pozastavení (19)týkajících se období 2000–2006. V důsledku toho se objem finančních oprav týkajících se programů na období 2000–2006 a uplatněných v roce 2008 u EFRR, ESF a Fondu soudržnosti zvýšil z 220 milionů (20)v roce 2007 na 1 169 milionů (21)v roce 2008 (22). Přibližně 60 % nahlášených finančních oprav již bylo skutečně provedeno (tzn. že částky byly odňaty, vráceny nebo došlo ke zrušení závazků k prostředkům) v průběhu roku 2008. Členské státy provedly 94 % realizovaných finančních oprav formou odnětí nezpůsobilých výdajů, které mohly být nahrazeny vykázáním dodatečných nových způsobilých výdajů. To znamená, že členské státy jsou ochotny nesprávnosti samy opravovat, aby se vyhnuly rozhodnutí Komise, které by vedlo k čistému snížení prostředků přidělených na závazky.

| 6.33 | Účetní dvůr zdůrazňuje, že praxe nahrazování nezpůsobilých výdajů novými výdaji (odnětí) bez účelného ověření ex ante ze strany členských států nezajišťuje, že veškeré nesprávné výdaje budou do uzavření programu z financování EU vyloučeny. |
| --- | --- |

6.33

Účetní dvůr zdůrazňuje, že praxe nahrazování nezpůsobilých výdajů novými výdaji (odnětí) bez účelného ověření ex ante ze strany členských států nezajišťuje, že veškeré nesprávné výdaje budou do uzavření programu z financování EU vyloučeny.

| 6.33 | Komise rovněž zjistila tento problém a výslovně se na něj zaměří ve své strategii pro uzavírání programů na období 2000–2006. Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 6.19. |
| --- | --- |

6.33

| 6.34 | Pokud jde o akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (23), Komise uvádí, že provedla 28 z 37 opatření. Pět nejdůležitějších opatření s možným dopadem na chyby i nadále probíhá a týká se kontrol ex post, finančních oprav, pozastavení plateb a akčních plánů nápravných opatření, které jsou přirozenou a integrální součástí odpovědnosti Komise v oblasti kontroly. Dopad akčního plánu nelze zatím posoudit, neboť chyby, k nimž došlo v předchozích letech, stále ovlivňují výdaje, které Komise proplácí. |
| --- | --- |

6.34

Pokud jde o akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (23), Komise uvádí, že provedla 28 z 37 opatření. Pět nejdůležitějších opatření s možným dopadem na chyby i nadále probíhá a týká se kontrol ex post, finančních oprav, pozastavení plateb a akčních plánů nápravných opatření, které jsou přirozenou a integrální součástí odpovědnosti Komise v oblasti kontroly. Dopad akčního plánu nelze zatím posoudit, neboť chyby, k nimž došlo v předchozích letech, stále ovlivňují výdaje, které Komise proplácí.

| 6.34 | Komise souhlasí s tím, že dopad akčního plánu s ohledem na období 2000–2006 nelze dosud plně posoudit. Komise se proto zavázala, že v únoru 2010 předloží zprávu o počátečním dopadu svého akčního plánu.

  Komise nicméně ve své závěrečné zprávě o provádění akčního plánu (KOM(2009) 42) prokázala, že v roce 2008 bylo v důsledku provádění akčního plánu dosaženo významných výsledků, například přijetí 10 rozhodnutí o pozastavení a provedení 14 národních akčních plánů. V roce 2008 byla mimoto opravena částka ve výši 1,527 miliardy EUR na základě kumulativních žádostí o platby za období 2000–2006 (a žádostí o konečné platby z předchozích období), zatímco další částka ve výši 2,832 miliardy EUR byla získávána zpět. |
| --- | --- |

6.34

Komise nicméně ve své závěrečné zprávě o provádění akčního plánu (KOM(2009) 42) prokázala, že v roce 2008 bylo v důsledku provádění akčního plánu dosaženo významných výsledků, například přijetí 10 rozhodnutí o pozastavení a provedení 14 národních akčních plánů. V roce 2008 byla mimoto opravena částka ve výši 1,527 miliardy EUR na základě kumulativních žádostí o platby za období 2000–2006 (a žádostí o konečné platby z předchozích období), zatímco další částka ve výši 2,832 miliardy EUR byla získávána zpět.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 6.35 | Na základě své auditní práce (viz bod 6.17) dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby (proplácení výdajů) za rozpočtový rok 2008 u skupiny politiky „soudržnost“ obsahovaly významné chyby. |
| --- | --- |

6.35

Na základě své auditní práce (viz bod 6.17) dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby (proplácení výdajů) za rozpočtový rok 2008 u skupiny politiky „soudržnost“ obsahovaly významné chyby.

| 6.35 | Většina závažných chyb zjištěných Účetním dvorem se soustředí v několika málo členských státech. Komise si již ve většině případů byla vědoma nedostatků v systémech a v roce 2008 přijala v těchto programech náležitá nápravná opatření. V průběhu roku 2008 prokázalo provádění akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření účinné výsledky. Posílená kontrolní opatření pro období 2007–2013 a úsilí Komise na začátku období by měly mít dopad na míru chyb v platbách Společenství pro nové období. |
| --- | --- |

6.35

| 6.36 | Účetní dvůr zjistil, že systémy členských států pro opravu chyb zjištěných vnitrostátními kontrolami jsou ve většině případů alespoň částečně účelné. |
| --- | --- |

6.36

Účetní dvůr zjistil, že systémy členských států pro opravu chyb zjištěných vnitrostátními kontrolami jsou ve většině případů alespoň částečně účelné.

| 6.36 | Komise poznamenává, že většina systémů pro opravy, které Účetní dvůr zkontroloval, fungovala uspokojivě nebo částečně uspokojivě. Domnívá se, že došlo k pokroku při předkládání spolehlivých důkazů o účelném fungování víceletých opravných mechanismů. Komise pokračuje ve svém úsilí o zlepšení kvality údajů předkládaných členskými státy a v roce 2009 provede opět audity na místě podobné auditům Účetního dvora, jaké byly prováděny podle akčního plánu v roce 2008. |
| --- | --- |

6.36

Doporučení

| 6.37 | Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: |
| --- | --- |

6.37

Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby:

6.37

| a) | soustředila pokyny poskytované členským státům na oblasti, které jsou k chybám nejnáchylnější, tj. na otázky způsobilosti a zadávání zakázek; |
| --- | --- |

a)

soustředila pokyny poskytované členským státům na oblasti, které jsou k chybám nejnáchylnější, tj. na otázky způsobilosti a zadávání zakázek;

| a) | V roce 2008 Komise zaměřila na toto doporučení svá opatření ve svém akčním plánu a v roce 2009 pokračuje ve svém úsilí. Komise poskytla pokyny k důležitým otázkám způsobilosti, jako jsou investice vytvářející příjmy a zjednodušené nákladové možnosti (paušální a jednorázové platby) zavedené v nedávných změnách pravidel pro období 2007–2013. Komise uspořádala workshopy k otázkám zadávání veřejných zakázek a bude se nadále aktivně podílet na odborné přípravě orgánů členských států. |
| --- | --- |

a)

| b) | se snažila zajistit, aby odhalování chyb a jejich opravy na úrovni členských států fungovaly efektivně, včetně postupů zpětného získávání prostředků a informování Komise; |
| --- | --- |

b)

se snažila zajistit, aby odhalování chyb a jejich opravy na úrovni členských států fungovaly efektivně, včetně postupů zpětného získávání prostředků a informování Komise;

| b) | Komise se v roce 2008 zaměřila na tuto záležitost v řadě opatření svého akčního plánu. Zachová své úsilí i nadále a požádala členské státy, aby v roce 2009 posílily postupy zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a předkládání zpráv s ohledem na uzavírání programů pro období 2000–2006. |
| --- | --- |

b)

| c) | i nadále prováděla audit operačních programů na základě analýzy rizika a zaměřovala se přitom na oblasti a programy nejvíce náchylné k výskytu chyb; |
| --- | --- |

c)

i nadále prováděla audit operačních programů na základě analýzy rizika a zaměřovala se přitom na oblasti a programy nejvíce náchylné k výskytu chyb;

| c) | V roce 2008 Komise zaměřila na toto doporučení opatření 1.1 svého akčního plánu. V roce 2009 bude tento cíl nadále sledovat, jak je uvedeno ve společné strategii auditu pro strukturální fondy na období 2009–2011. |
| --- | --- |

c)

| d) | zajistila striktní používání mechanismů oprav u operačních programů, u nichž byly zjištěny problémy, a zároveň zajistila, aby tento proces nevedl ke vzniku nových chyb. |
| --- | --- |

d)

zajistila striktní používání mechanismů oprav u operačních programů, u nichž byly zjištěny problémy, a zároveň zajistila, aby tento proces nevedl ke vzniku nových chyb.

| d) | V roce 2008 Komise zaměřila na toto doporučení opatření 8.1 a 8.2 svého akčního plánu a bude nadále ověřovat (až do uzavření a včetně uzavření), zda jsou zrušené nesprávné výdaje nahrazeny způsobilými výdaji. |
| --- | --- |

d)

---

(1)  Výdaje na rozvoj venkova a rybolov se vykazují v rámci oblasti politiky 5 – Zemědělství a rozvoj venkova a 11 – Rybolov.

(2)  Tyto tři fondy pokrývají 97 % plateb roku 2008 v rámci hlav 4 a 13 souhrnného rozpočtu. Zbývající 3 % prostředků poskytly jiné nástroje uvedené v
  tabulce 6.1
  .

(3)  V závislosti na typu a složitosti projektu může být žádost o proplacení nákladů podložena mnoha položkami a typy nákladů.

(4)  Navrhovateli projektů jsou příjemci. Může se jednat o různé subjekty, od fyzických osob, sdružení, soukromých nebo veřejných společností až po místní, regionální nebo národní orgány.

(5)  Zejména v nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25) a nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 (Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1).

(6)  Tyto finanční opravy vykazují členské státy Komisi jako „odňaté částky“, „částky, které byly získány zpět“ nebo jako „částky, jejichž zpětné získání probíhá“.

(7)  Čl. 39 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1).

(8)  Viz
  příloha 6.1, 1.3
  . V roce 2007 to bylo 54 %.

(9)  V roce 2007 to bylo 11 % (výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 6.27) a v roce 2006 12 % (výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 6.39).

(10)  Tento poměr odkazuje na proplacené náklady ve výši 24,8 miliardy EUR zmiňované v poslední větě bodu 6.6.

(11)  Ze sedmi projektů bylo pět zcela nezpůsobilých pro spolufinancování a jeden obsahoval závažné chyby.

(12)  Specifická pravidla fondu pro způsobilost a další pravidla Společenství, například pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek a pravidla státní podpory.

(13)  Úř. věst. L 199, 9.8.1993, s. 54.

(14)  Provedení první průběžné platby je podmíněno schválením popisů systémů a prohlášení o shodě.

(15)  Členské státy jsou povinny informovat Komisi o svých vlastních finančních opravách a rozlišovat mezi odňatými částkami, částkami, které byly získány zpět, a částkami, jejichž zpětné získání probíhá (jak se vysvětluje v bodu 6.13).

(16)  Účetní dvůr neposuzoval, zda bylo zjišťování chyb členskými státy účelné.

(17)  Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na auditní zprávy, jak ji provedl Účetní dvůr, jsou shrnuty v
  příloze 6.2
  .

(18)  Srovnatelný údaj za rok 2007: 1.

(19)  V průběhu provádění programu je zahájení postupu pro pozastavení prvním krokem k možnému použití finančních oprav ze strany Komise. Pokud členský stát nerealizuje požadované nápravné kroky a finanční opravy sám, Komise může pozastavit platby a přijmout rozhodnutí o finanční opravě.

(20)  Celková částka ve výši 220 milionů se vztahuje na finanční opravy bez rozhodnutí Komise.

(21)  Částka 1 109 milionů EUR bez rozhodnutí Komise a 60 milionů EUR s rozhodnutím Komise.

(22)  Souhrnná částka finančních oprav týkajících se období 2000–2006 dosáhla v důsledku kroků, které podnikla Komise v rámci svého dohledu, výše 3 313 milionů EUR.

(23)  KOM (2008) 97 schválená dne 19. února 2008 a konečná zpráva o provádění KOM (2009) 42/3.

(24)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 11.

PŘÍLOHA 6.1

ČÁST 1:   HLAVNÍ RYSY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZÁKLADĚ VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku

| Rok | Počet testovaných operací |
| --- | --- |
| 2008 | 170
   (1) |
| 2007 | 180 |

Rok

Počet testovaných operací

2008

170
   (1)

2007

180

1.2 —   Struktura vzorku

| Procento testovaných operací | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | EFRR | Fond soudržnosti | Celkem |
| Konečné/průběžné platby | 29 % | 55 % | 16 % | 100 % | 100 % |
| Zálohy | — | — | — | — | — |
| Celkem | 29 % | 55 % | 16 % | 100 % | 100 % |

Procento testovaných operací

2008

2007

ESF

EFRR

Fond soudržnosti

Celkem

Konečné/průběžné platby

29 %

55 %

16 %

100 %

100 %

Zálohy

—

—

—

—

—

Celkem

29 %

55 %

16 %

100 %

100 %

1.3 —   Četnost a odhadovaný dopad chyb

| Chyby | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | EFRR | Fond soudržnosti | Celkem |
| Četnost

  testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby. | 18 % {9} | 51 % {48} | 59 % {16} | 43 % {73} | 54 % {97} |
| Četnost

  chyb, které jsou vyčíslitelné. | 44 % {4} | 47 % {37} | 21 % {4} | 42 % {45} | 43 % {63} |
| Dopad vyčíslitelných chyb:

  Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (2) | více než 5 % | více než 5 % |

Chyby

2008

2007

ESF

EFRR

Fond soudržnosti

Celkem

Četnost

testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby.

18 % {9}

51 % {48}

59 % {16}

43 % {73}

54 % {97}

Četnost

chyb, které jsou vyčíslitelné.

44 % {4}

47 % {37}

21 % {4}

42 % {45}

43 % {63}

Dopad vyčíslitelných chyb:

Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (2)

více než 5 %

více než 5 %

1.4 —   Typy chyb ve vzorku

| Procento chyb v testovaných operacích dle typů chyb | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | EFRR | Fond soudržnosti | Celkem |
| Způsobilost | 22 % | 46 % | 16 % | 38 % | 34 % |
| Výskyt | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 5 % |
| Přesnost | 33 % | 10 % | 10 % | 12 % | 18 % |
| Jiné (shoda s předpisy, bez dopadu na platbu) | 45 % | 44 % | 74 % | 50 % | 43 % |
| Celkem | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Procento chyb v testovaných operacích dle typů chyb

2008

2007

ESF

EFRR

Fond soudržnosti

Celkem

Způsobilost

22 %

46 %

16 %

38 %

34 %

Výskyt

0 %

0 %

0 %

0 %

5 %

Přesnost

33 %

10 %

10 %

12 %

18 %

Jiné (shoda s předpisy, bez dopadu na platbu)

45 %

44 %

74 %

50 %

43 %

Celkem

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

ČÁST 2:   CELKOVÉ POSOUZENÍ SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

2.1 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly: systémy pro zpětné získávání prostředků a finanční opravy na úrovni členského státu

| | Záznam chyb | Oprava chyb | Zaznamenávání oprav | Nahlašování oprav Komisi | Nahlašování nesrovnalostí Evropskému úřadu pro boj proti podvodům |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRR – Řecko – Epirus | | | | | |
| EFRR – INTERREG Německo/Polsko – Systém v Německu | | | | | |
| EFRR – INTERREG Německo/Polsko – Systém v Polsku | | | | | |
| EFRR – INTERREG Španělsko/Portugalsko | | | | | |
| EFRR – Itálie – Kalábrie | | | | | |
| EFRR – Itálie – Puglia | | | | | |
| EFRR – Španělsko – Andalusie | | | | | |
| EFRR – Polsko – Konkurenceschopnost | | | | | |
| EFRR – Portugalsko – Dostupnost a doprava | | | | | |
| EFRR – Španělsko – cíl 1 | | | | | |
| EFRR – Spojené království – Cornwall cíl 1 | | | | | |
| ESF – Belgie – Hainaut | | | | | |
| ESF – Francie – cíl 3 | | | | | |
| ESF – Řecko – Konkurenceschopnost | | | | | |
| ESF – Nizozemsko – cíl 3 | | | | | |
| ESF – Švédsko – cíl 3 | | | | | |
| Legenda: | Uspokojivé |
| | Částečně uspokojivé |
| | Neuspokojivé |

Záznam chyb

Oprava chyb

Zaznamenávání oprav

Nahlašování oprav Komisi

Nahlašování nesrovnalostí Evropskému úřadu pro boj proti podvodům

EFRR – Řecko – Epirus

EFRR – INTERREG Německo/Polsko – Systém v Německu

EFRR – INTERREG Německo/Polsko – Systém v Polsku

EFRR – INTERREG Španělsko/Portugalsko

EFRR – Itálie – Kalábrie

EFRR – Itálie – Puglia

EFRR – Španělsko – Andalusie

EFRR – Polsko – Konkurenceschopnost

EFRR – Portugalsko – Dostupnost a doprava

EFRR – Španělsko – cíl 1

EFRR – Spojené království – Cornwall cíl 1

ESF – Belgie – Hainaut

ESF – Francie – cíl 3

ESF – Řecko – Konkurenceschopnost

ESF – Nizozemsko – cíl 3

ESF – Švédsko – cíl 3

Legenda:

Uspokojivé

Částečně uspokojivé

Neuspokojivé

---

(1)  170 plateb průběžně proplacených nákladů představuje 180 jednotek vzorku. Účetní dvůr používá metodu výběru vzorku podle měnové jednotky, kdy částka proplacených nákladů může být vybrána více než jednou, pokud její peněžní hodnota přesáhne rámec intervalu pro výběr.

(2)  Účetní dvůr rozlišuje pro nejpravděpodobnější míru chyb tři rozpětí: méně než 2 %, mezi 2 % a 5 %, více než 5 %.

Ve složených závorkách {} jsou uvedeny absolutní počty operací.

PŘÍLOHA 6.2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

| Připomínka Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Opatření, která Komise přijala za účelem zlepšení řízení projektů soudržnosti |
| V několika uplynulých letech Účetní dvůr u projektů soudržnosti opakovaně identifikoval významnou míru chyb. Kontrolní systémy v členských státech posoudil jako neúčelné nebo průměrně účelné a zjistil, že vlastní dohled Komise není při prevenci chyb na úrovni členských států účelný.
  (Viz např. výroční zprávy za rozpočtový rok 2007, body 6.22–6.32, za rozpočtový rok 2006, body 6.37–6.45, za rozpočtový rok 2005, body 6.38–6.45, za rozpočtový rok 2004, body 5.47–5.54, a za rozpočtový rok 2003, body 5.55, 5.56 a 5.66–5.69.) | Začátkem roku 2008 přijala Komise akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (KOM(2008) 97 v konečném znění ze dne 19. února 2008). | Komise nyní akční plán provádí a podle jejích informací bylo v roce 2008 dokončeno 28 z 37 opatření. Dopad akčního plánu Komise však bude možné posoudit až v budoucích letech, kdy budou k dispozici výsledky přijatých opatření. | Komise se zavázala, že v únoru 2010 předloží zprávu o počátečním dopadu svého akčního plánu. |
| 2.   Prohlášení o věrohodnosti 2006: kontrola opatření přijatých Komisí v návaznosti na připomínky Účetního dvora |
| V roce 2006 zjistil Účetní dvůr významnou míru chyb ve vykázaných výdajích na projekty ve všech auditovaných programech. Z 177 kontrolovaných projektů z programového období 2000–2006 jich 77 obsahovalo významné chyby.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 6.13–6.15 a 6.26–6.28.) | Komise dále zdokonalila kontrolu opatření přijatých v návaznosti na připomínky vyjádřené na základě auditů; zlepšení mimo jiné zahrnovala pozastavení plateb a finanční opravy. | Účetní dvůr prověřil opatření přijatá Komisí v návaznosti na připomínky vyjádřené na základě 20 auditů, které Účetní dvůr provedl a o nichž informoval v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2006. Z analýzy Účetního dvora vyplývá, že u všech případů proběhla následná kontrola. | Komise zlepšila své monitorování a opatření přijatá v návaznosti na výsledky auditu, včetně zjištění Účetního dvora, v důsledku provádění akčního plánu z roku 2008 na posílení její kontrolní úlohy. |
| 3.   Kontrola opatření přijatých v návaznosti na hlavní zjištění vyplývající z auditní činnosti Komise |
| Ve výroční zprávě za rok 2006 se uvádí, že se posuzovalo 15 auditů provedených GŘ REGIO a GŘ EMPL. Více než polovina těchto auditů Komise měla všechny vlastnosti účelného nástroje dohledu. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 6.23 a 6.36, tabulka 6.3. Viz také výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 6.30.) | V rámci akčního plánu pro strukturální opatření se Komise zavázala, že přijme opatření ke zvýšení dopadu své auditní práce větším uplatňováním pozastavení plateb a finančních oprav (viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, odpověď na bod 6.30). | Účetní dvůr vybral pro účely přezkumu kontroly přijatých opatření nový vzorek 15 auditů, které provedla Komise. Posuzovala se auditní stopa a dokumentace významných událostí a rovněž se prováděl přezkum auditní práce. Účetní dvůr dospěl k závěru, že v těchto 15 případech GŘ REGIO a GŘ EMPL použily při posuzování fungování systémů řízení a kontroly členských států přiměřené auditní postupy.
  Je však třeba určitých zlepšení, pokud jde o dokumentování prováděné auditní práce, zejména co se týče úplnosti auditních postupů. | Komise má za to, že ve většině případů byla dokumentace úplná. Komise je odhodlána nadále uplatňovat vysoké normy kvality přezkumu a dokumentace. |

Připomínka Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

1.   Opatření, která Komise přijala za účelem zlepšení řízení projektů soudržnosti

V několika uplynulých letech Účetní dvůr u projektů soudržnosti opakovaně identifikoval významnou míru chyb. Kontrolní systémy v členských státech posoudil jako neúčelné nebo průměrně účelné a zjistil, že vlastní dohled Komise není při prevenci chyb na úrovni členských států účelný.

(Viz např. výroční zprávy za rozpočtový rok 2007, body 6.22–6.32, za rozpočtový rok 2006, body 6.37–6.45, za rozpočtový rok 2005, body 6.38–6.45, za rozpočtový rok 2004, body 5.47–5.54, a za rozpočtový rok 2003, body 5.55, 5.56 a 5.66–5.69.)

Začátkem roku 2008 přijala Komise akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření (KOM(2008) 97 v konečném znění ze dne 19. února 2008).

Komise nyní akční plán provádí a podle jejích informací bylo v roce 2008 dokončeno 28 z 37 opatření. Dopad akčního plánu Komise však bude možné posoudit až v budoucích letech, kdy budou k dispozici výsledky přijatých opatření.

Komise se zavázala, že v únoru 2010 předloží zprávu o počátečním dopadu svého akčního plánu.

2.   Prohlášení o věrohodnosti 2006: kontrola opatření přijatých Komisí v návaznosti na připomínky Účetního dvora

V roce 2006 zjistil Účetní dvůr významnou míru chyb ve vykázaných výdajích na projekty ve všech auditovaných programech. Z 177 kontrolovaných projektů z programového období 2000–2006 jich 77 obsahovalo významné chyby.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 6.13–6.15 a 6.26–6.28.)

Komise dále zdokonalila kontrolu opatření přijatých v návaznosti na připomínky vyjádřené na základě auditů; zlepšení mimo jiné zahrnovala pozastavení plateb a finanční opravy.

Účetní dvůr prověřil opatření přijatá Komisí v návaznosti na připomínky vyjádřené na základě 20 auditů, které Účetní dvůr provedl a o nichž informoval v prohlášení o věrohodnosti za rozpočtový rok 2006. Z analýzy Účetního dvora vyplývá, že u všech případů proběhla následná kontrola.

Komise zlepšila své monitorování a opatření přijatá v návaznosti na výsledky auditu, včetně zjištění Účetního dvora, v důsledku provádění akčního plánu z roku 2008 na posílení její kontrolní úlohy.

3.   Kontrola opatření přijatých v návaznosti na hlavní zjištění vyplývající z auditní činnosti Komise

Ve výroční zprávě za rok 2006 se uvádí, že se posuzovalo 15 auditů provedených GŘ REGIO a GŘ EMPL. Více než polovina těchto auditů Komise měla všechny vlastnosti účelného nástroje dohledu. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 6.23 a 6.36, tabulka 6.3. Viz také výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 6.30.)

V rámci akčního plánu pro strukturální opatření se Komise zavázala, že přijme opatření ke zvýšení dopadu své auditní práce větším uplatňováním pozastavení plateb a finančních oprav (viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, odpověď na bod 6.30).

Účetní dvůr vybral pro účely přezkumu kontroly přijatých opatření nový vzorek 15 auditů, které provedla Komise. Posuzovala se auditní stopa a dokumentace významných událostí a rovněž se prováděl přezkum auditní práce. Účetní dvůr dospěl k závěru, že v těchto 15 případech GŘ REGIO a GŘ EMPL použily při posuzování fungování systémů řízení a kontroly členských států přiměřené auditní postupy.

Je však třeba určitých zlepšení, pokud jde o dokumentování prováděné auditní práce, zejména co se týče úplnosti auditních postupů.

Komise má za to, že ve většině případů byla dokumentace úplná. Komise je odhodlána nadále uplatňovat vysoké normy kvality přezkumu a dokumentace.

---

KAPITOLA 7

Výzkum, energie a doprava

OBSAH

Úvod

Jak jsou prostředky vynakládány

Správnost operací

Účelnost systémů

Systémy související se správností operací

Předběžné dokumentární kontroly výkazů nákladů

Osvědčení o auditu výkazů nákladů

Strategie Komise pro audity ex post

Systémy související se zpětným získávání prostředků a finančními opravami

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 7.1 | Tato kapitola se zabývá zvláštním posouzením skupiny politik „výzkum, energie a doprava“, která zahrnuje tyto oblasti politiky: 06 – Energie a doprava, 08 – Výzkum, 09 – Informační společnost a sdělovací prostředky a 10 – Přímý výzkum. Podrobné údaje o příslušných činnostech, výdajích daného roku a příslušném typu řízení uvádí
  tabulka 7.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

7.1

Tato kapitola se zabývá zvláštním posouzením skupiny politik „výzkum, energie a doprava“, která zahrnuje tyto oblasti politiky: 06 – Energie a doprava, 08 – Výzkum, 09 – Informační společnost a sdělovací prostředky a 10 – Přímý výzkum. Podrobné údaje o příslušných činnostech, výdajích daného roku a příslušném typu řízení uvádí
  tabulka 7.1
  .

| 7.2 | Cílem energetické a dopravní politiky je poskytovat evropským občanům a podnikům konkurenceschopné energetické a dopravní systémy, zvyšovat udržitelnost produkce a spotřeby energie, vytvářet podmínky pro plynulé a bezpečné dodávky energie a pro dopravní služby v EU, zvyšovat bezpečnost dopravy a energie a navrhovat politiky Evropské unie vedoucí ke konkurenceschopné, udržitelné, zabezpečené a bezpečné dopravě a energii v mezinárodním měřítku. |
| --- | --- |

7.2

Cílem energetické a dopravní politiky je poskytovat evropským občanům a podnikům konkurenceschopné energetické a dopravní systémy, zvyšovat udržitelnost produkce a spotřeby energie, vytvářet podmínky pro plynulé a bezpečné dodávky energie a pro dopravní služby v EU, zvyšovat bezpečnost dopravy a energie a navrhovat politiky Evropské unie vedoucí ke konkurenceschopné, udržitelné, zabezpečené a bezpečné dopravě a energii v mezinárodním měřítku.

| 7.3 | Cílem výzkumné politiky je vybudovat Evropský výzkumný prostor (EVP). Spolu s dokončením jednotného trhu hraje EVP ústřední roli při uplatňování Lisabonské strategie pro zaměstnanost, mezinárodní konkurenceschopnost, hospodářskou reformu a sociální soudržnost, zejména v souvislosti se zřízením prostoru pro vzdělávání, odbornou přípravu, výzkum a inovace. |
| --- | --- |

7.3

Cílem výzkumné politiky je vybudovat Evropský výzkumný prostor (EVP). Spolu s dokončením jednotného trhu hraje EVP ústřední roli při uplatňování Lisabonské strategie pro zaměstnanost, mezinárodní konkurenceschopnost, hospodářskou reformu a sociální soudržnost, zejména v souvislosti se zřízením prostoru pro vzdělávání, odbornou přípravu, výzkum a inovace.

| 7.4 | Politiky v oblasti informační společnosti a sdělovacích prostředků se zaměřují na strategickou iniciativu Evropské unie i2010, která podporuje inovace a konkurenceschopnost prostřednictvím výzkumu a vývoje informačních a komunikačních technologií a přispívá k posílení evropského audiovizuálního odvětví. |
| --- | --- |

7.4

Politiky v oblasti informační společnosti a sdělovacích prostředků se zaměřují na strategickou iniciativu Evropské unie i2010, která podporuje inovace a konkurenceschopnost prostřednictvím výzkumu a vývoje informačních a komunikačních technologií a přispívá k posílení evropského audiovizuálního odvětví.

| 7.5 | Z výdajů na přímý výzkum se financuje výzkum a související činnosti Společného výzkumného střediska (JRC), které je jedním z generálních ředitelství Komise. Cílem JRC je poskytovat na uživatele orientovanou vědeckou a technickou podporu pro vytváření, rozvoj, provádění a monitorování politik EU. |
| --- | --- |

7.5

Z výdajů na přímý výzkum se financuje výzkum a související činnosti Společného výzkumného střediska (JRC), které je jedním z generálních ředitelství Komise. Cílem JRC je poskytovat na uživatele orientovanou vědeckou a technickou podporu pro vytváření, rozvoj, provádění a monitorování politik EU.

Tabulka 7.1 —   Rozdělení plateb podle oblastí politiky

| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2008


  (v mil. EUR) | Způsob rozpočtového řízení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 | Energie a doprava | Správní výdaje (10) | 128 | centralizované přímé |
| Vnitrostátní, letecká a námořní doprava | 278 | centralizované přímé |
| Transevropské sítě (TEN) | 888 | centralizované přímé |
| Konvenční a obnovitelné energie | 72 | centralizované přímé |
| Jaderná energie | 215 | centralizované přímé
  centralizované nepřímé
  decentralizované a společné |
| Výzkum související s energií a dopravou (7. RP) | 108 | centralizované přímé |
| Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP) | 92 | centralizované přímé |
| Zabezpečení a ochrana uživatelů energie a dopravy | 3 | centralizované přímé |
| | 1 784 | |
| 8 | Výzkum | Správní výdaje (10) | 241 | centralizované přímé |
| 7. RP | 2 223 | centralizované přímé |
| ITER | 96 | centralizované nepřímé |
| Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP) | 1 836 | centralizované přímé |
| Ostatní | 42 | centralizované přímé |
| | 4 438 | |
| 9 | Informační společnost a sdělovací prostředky | Správní výdaje (10) | 129 | centralizované přímé |
| 7. RP | 749 | centralizované přímé |
| Média | 82 | centralizované přímé |
| Program pro konkurenceschopnost a inovace a další | 141 | centralizované přímé |
| Dokončení předchozích programů | 607 | centralizované přímé |
| | 1 708 | |
| 10 | Přímý výzkum | Zaměstnanci, provozní náklady a investice (11) | 306 | centralizované přímé |
| 7. RP | 38 | centralizované přímé |
| Historické závazky vyplývající z jaderných aktivit | 23 | centralizované přímé |
| Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP) | 22 | centralizované přímé |
| | 389 | |
| Správní výdaje celkem | 804 | |
| 7. RP cekem (11) | 3 214 | |
| Předchozí RP celkem | 2 557 | |
| TEN celkem | 888 | |
| Ostatní celkem | 857 | |
| Provozní výdaje celkem | 7 516 | |
| Platby za rok celkem | 8 320 | |
| Závazky za rok celkem | 9 157 | |

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2008

(v mil. EUR)

Způsob rozpočtového řízení

6

Energie a doprava

Správní výdaje (10)

128

centralizované přímé

Vnitrostátní, letecká a námořní doprava

278

centralizované přímé

Transevropské sítě (TEN)

888

centralizované přímé

Konvenční a obnovitelné energie

72

centralizované přímé

Jaderná energie

215

centralizované přímé

centralizované nepřímé

decentralizované a společné

Výzkum související s energií a dopravou (7. RP)

108

centralizované přímé

Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP)

92

centralizované přímé

Zabezpečení a ochrana uživatelů energie a dopravy

3

centralizované přímé

1 784

8

Výzkum

Správní výdaje (10)

241

centralizované přímé

7. RP

2 223

centralizované přímé

ITER

96

centralizované nepřímé

Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP)

1 836

centralizované přímé

Ostatní

42

centralizované přímé

4 438

9

Informační společnost a sdělovací prostředky

Správní výdaje (10)

129

centralizované přímé

7. RP

749

centralizované přímé

Média

82

centralizované přímé

Program pro konkurenceschopnost a inovace a další

141

centralizované přímé

Dokončení předchozích programů

607

centralizované přímé

1 708

10

Přímý výzkum

Zaměstnanci, provozní náklady a investice (11)

306

centralizované přímé

7. RP

38

centralizované přímé

Historické závazky vyplývající z jaderných aktivit

23

centralizované přímé

Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP)

22

centralizované přímé

389

Správní výdaje celkem

804

7. RP cekem (11)

3 214

Předchozí RP celkem

2 557

TEN celkem

888

Ostatní celkem

857

Provozní výdaje celkem

7 516

Platby za rok celkem

8 320

Závazky za rok celkem

9 157

Jak jsou prostředky vynakládány

| 7.6 | Kolem 80 % provozních výdajů v této skupině politik připadá na výzkumné projekty prováděné na základě víceletých rámcových programů (RP), které mají více různých režimů financování a kterými se podporují různé tematické oblasti a typy projektů. |
| --- | --- |

7.6

Kolem 80 % provozních výdajů v této skupině politik připadá na výzkumné projekty prováděné na základě víceletých rámcových programů (RP), které mají více různých režimů financování a kterými se podporují různé tematické oblasti a typy projektů.

| 7.7 | Komise zpravidla provádí platby ve prospěch příjemců bez zapojení vnitrostátních, regionálních či místních orgánů členských států. Od roku 2008 přispívá EU na určité významné výzkumné projekty, jako například vývoj zařízení pro jadernou syntézu ITER, prostřednictvím společných podniků. Jedná se o subjekty Společenství, které řídí financování poskytované Komisí a dalšími veřejnými a soukromými partnery. |
| --- | --- |

7.7

Komise zpravidla provádí platby ve prospěch příjemců bez zapojení vnitrostátních, regionálních či místních orgánů členských států. Od roku 2008 přispívá EU na určité významné výzkumné projekty, jako například vývoj zařízení pro jadernou syntézu ITER, prostřednictvím společných podniků. Jedná se o subjekty Společenství, které řídí financování poskytované Komisí a dalšími veřejnými a soukromými partnery.

| 7.8 | Příjemcem může být výzkumný ústav, univerzita, orgán veřejné správy, obchodní společnost nebo jednotlivec. Příjemci či partneři (1)obvykle pracují na projektu jako konsorcium ve více členských státech nebo přidružených státech. Projekty obvykle trvají několik let. Financování se poskytuje na základě grantové dohody s Komisí. Granty se pohybují od 20 000 EUR na podporu jednotlivých výzkumných pracovníků až do 30 milionů EUR na významné společné projekty. Přestože existuje více než 15 000 příjemců, na 240 největších z nich připadá přibližně 50 % celkových plateb. |
| --- | --- |

7.8

Příjemcem může být výzkumný ústav, univerzita, orgán veřejné správy, obchodní společnost nebo jednotlivec. Příjemci či partneři (1)obvykle pracují na projektu jako konsorcium ve více členských státech nebo přidružených státech. Projekty obvykle trvají několik let. Financování se poskytuje na základě grantové dohody s Komisí. Granty se pohybují od 20 000 EUR na podporu jednotlivých výzkumných pracovníků až do 30 milionů EUR na významné společné projekty. Přestože existuje více než 15 000 příjemců, na 240 největších z nich připadá přibližně 50 % celkových plateb.

| 7.9 | Další významnou kategorií výdajů (kolem 12 % z celkového objemu) jsou výdaje na významné energetické a dopravní projekty v rámci programu transevropských sítí (2). Příjemcem jsou obvykle orgány členských států, ale mohou jím být také veřejné nebo soukromé společnosti. |
| --- | --- |

7.9

Další významnou kategorií výdajů (kolem 12 % z celkového objemu) jsou výdaje na významné energetické a dopravní projekty v rámci programu transevropských sítí (2). Příjemcem jsou obvykle orgány členských států, ale mohou jím být také veřejné nebo soukromé společnosti.

| 7.10 | Jak u výzkumných projektů, tak u dopravních a energetických projektů se granty vyplácejí ve splátkách: záloha při podpisu grantové dohody a poté průběžné anebo konečné platby na úhradu způsobilých výdajů, které příjemci pravidelně vykazují ve výkazech nákladů. |
| --- | --- |

7.10

Jak u výzkumných projektů, tak u dopravních a energetických projektů se granty vyplácejí ve splátkách: záloha při podpisu grantové dohody a poté průběžné anebo konečné platby na úhradu způsobilých výdajů, které příjemci pravidelně vykazují ve výkazech nákladů.

| 7.6–7.10 | Výzkumné rámcové programy zahrnují technicky a finančně náročné projekty. Kontrolní prostředí se vyznačuje velkým počtem příjemců, z nichž každý provozuje vlastní kontrolní systém.

  Řízení výzkumných rámcových programů lze rozdělit na čtyři etapy: hodnocení návrhů; výběr návrhů a sjednávání smluv; řízení projektů a správa smluv; finanční audity a další následné kontroly (kontroly ex post).


  Komise může odhalit mnoho chyb, jichž se dopustí příjemci, až po provedení plateb. V zájmu nápravy tohoto stavu Komise provádí strategii kontroly zaměřenou na zajištění legality a řádnosti plateb ve víceletém časovém horizontu. Je založena na systematickém odhalování a opravě chyb, které lze zjistit až po provedení platby. Bylo toho dosaženo díky zvýšenému úsilí v následné kontrole (ex post audit), což je hlavní prvek kontrolní strategie, a díky vymožení přeplatků vyplacených kontrolovaným příjemcům.


  Pokud jde o 7. RP, iniciativně byly zesíleny další kontroly. Generální ředitelství zabývající se výzkumem zavedla „dohodnuté postupy“ pro lepší osvědčení o auditu a předběžné (ex ante) osvědčování účetní metodiky příjemců pro účely průměrných osobních nákladů a/nebo celkového nákladového účetnictví (včetně nepřímých nákladů).


  Pokud jde o další programy spadající do této kapitoly, například transevropské sítě a fondy na vyřazování jaderných zařízení z provozu, jejich kontrolní strategie se v různé míře liší od kontrolní strategie stanovené pro výzkumné RP, aby byly zohledněny jejich osobité charakteristiky. |
| --- | --- |

7.6–7.10

Řízení výzkumných rámcových programů lze rozdělit na čtyři etapy: hodnocení návrhů; výběr návrhů a sjednávání smluv; řízení projektů a správa smluv; finanční audity a další následné kontroly (kontroly ex post).

Komise může odhalit mnoho chyb, jichž se dopustí příjemci, až po provedení plateb. V zájmu nápravy tohoto stavu Komise provádí strategii kontroly zaměřenou na zajištění legality a řádnosti plateb ve víceletém časovém horizontu. Je založena na systematickém odhalování a opravě chyb, které lze zjistit až po provedení platby. Bylo toho dosaženo díky zvýšenému úsilí v následné kontrole (ex post audit), což je hlavní prvek kontrolní strategie, a díky vymožení přeplatků vyplacených kontrolovaným příjemcům.

Pokud jde o 7. RP, iniciativně byly zesíleny další kontroly. Generální ředitelství zabývající se výzkumem zavedla „dohodnuté postupy“ pro lepší osvědčení o auditu a předběžné (ex ante) osvědčování účetní metodiky příjemců pro účely průměrných osobních nákladů a/nebo celkového nákladového účetnictví (včetně nepřímých nákladů).

Pokud jde o další programy spadající do této kapitoly, například transevropské sítě a fondy na vyřazování jaderných zařízení z provozu, jejich kontrolní strategie se v různé míře liší od kontrolní strategie stanovené pro výzkumné RP, aby byly zohledněny jejich osobité charakteristiky.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 7.11 | Výsledky testování operací shrnuje
  příloha 7.1, část 1
  . Účetní dvůr zjistil, že u 33 ze vzorku 150 plateb se vyskytly chyby. Žádné chyby nebyly zjištěny u 63 záloh a jedné průběžné platby 7. RP, které byly kontrolovány. Podle zjištění Účetního dvora leží nejpravděpodobnější míra chyb v rozpětí 2 % až 5 %. |
| --- | --- |

7.11

Výsledky testování operací shrnuje
  příloha 7.1, část 1
  . Účetní dvůr zjistil, že u 33 ze vzorku 150 plateb se vyskytly chyby. Žádné chyby nebyly zjištěny u 63 záloh a jedné průběžné platby 7. RP, které byly kontrolovány. Podle zjištění Účetního dvora leží nejpravděpodobnější míra chyb v rozpětí 2 % až 5 %.

| 7.12 | Většina chyb se týká proplácení nezpůsobilých nákladů v průběžných a konečných platbách určených na výzkumné projekty 6. RP. V těchto případech Komise buďto nezpůsobilé náklady před provedením platby neodhalila, nebo nesprávně vypočetla způsobilou částku úhrady. |
| --- | --- |

7.12

Většina chyb se týká proplácení nezpůsobilých nákladů v průběžných a konečných platbách určených na výzkumné projekty 6. RP. V těchto případech Komise buďto nezpůsobilé náklady před provedením platby neodhalila, nebo nesprávně vypočetla způsobilou částku úhrady.

| 7.13 | Tato zjištění jsou ve shodě s tím, co Komise zjistila v rámci svého programu auditů, a s výhradami k přesnosti výkazů nákladů v rámci 6. RP, které ve svých výročních zprávách o činnosti vyjádřili generální ředitelé generálních ředitelství zabývajících se výzkumem. |
| --- | --- |

7.13

Tato zjištění jsou ve shodě s tím, co Komise zjistila v rámci svého programu auditů, a s výhradami k přesnosti výkazů nákladů v rámci 6. RP, které ve svých výročních zprávách o činnosti vyjádřili generální ředitelé generálních ředitelství zabývajících se výzkumem.

| 7.14 | Nejčastějším druhem chyby zůstává proplácení nezpůsobilých osobních a nepřímých nákladů. Příjemci totiž často nedodržují požadavek stanovený předpisy, podle nějž mají vykázat skutečné náklady, které jim v souvislosti s projektem vzniknou: zejména používají nesprávné sazby pro pracovníky, kteří na projektu pracují. To ilustruje níže uvedený příklad. |
| --- | --- |

7.14

Nejčastějším druhem chyby zůstává proplácení nezpůsobilých osobních a nepřímých nákladů. Příjemci totiž často nedodržují požadavek stanovený předpisy, podle nějž mají vykázat skutečné náklady, které jim v souvislosti s projektem vzniknou: zejména používají nesprávné sazby pro pracovníky, kteří na projektu pracují. To ilustruje níže uvedený příklad.

| 7.12–7.14 | Většina chyb jde na vrub nesprávného vykazování osobních nákladů a režijních nákladů. Řadu z nich lze odhalit pouze kontrolou na pracovišti příjemců. Komise proto zavedla kontrolní strategii na místě a rozvinula ex post kontrolu. Přijatá nápravná opatření přispěla v posledních letech ke snížení chybovosti. Další nápravná opatření byla zahájena pro 7. RP, zvláště pokud jde o osvědčení o auditu. |
| --- | --- |

7.12–7.14

Příklad: nezpůsobilé osobní a nepřímé náklady

Ve vzorku Účetního dvora obsahujícím operace byl projekt 6. RP s více než 30 partnery v několika členských státech, který spočíval ve výzkumu a vývoji dopravních systémů. Délka projektu je několik let a financování EU přesahuje 10 milionů EUR.

Účetní dvůr kontroloval výkaz nákladů jednoho z partnerů za období leden až prosinec 2006, který Komise proplatila v roce 2008.

Podle standardních podmínek způsobilosti v grantové dohodě mezi Komisí a přijímajícím státem musí být způsobilé náklady skutečné, hospodárné a nezbytné k provádění projektu. Aby byly náklady způsobilé k proplacení, musí být zaznamenány v účetnictví dodavatele (tj. projektového partnera), a používané účetní postupy musí umožnit přímé odsouhlasení mezi náklady a výnosy souvisejícími s prováděním projektu a celkovou účetní závěrkou týkající se celkové obchodní činnosti dodavatele.

Příjemce vypočetl náklady na zaměstnance v souvislosti s projektem na základě hodinových sazeb pro dvě kategorie pracovníků (vedoucí inženýr/projektový manažer a inženýr/technik), kteří na projektu pracovali. Účetní dvůr zjistil, že použité sazby neodrážely skutečné výdaje, které příjemci při provádění projektových činností stanovených v grantové dohodě vznikly.

Auditoři Účetního dvora osobní náklady přepočítali na základě skutečných platových nákladů vykázaných v účetnictví příjemce. Z přepočtu vyplynulo, že příjemce nadhodnotil osobní náklady na projekt o více než 13 000 EUR. Na základě přepočtu je též nutné úměrně snížit způsobilé nepřímé náklady na projekt.

Celkově příjemce nadhodnotil způsobilé náklady o více než 16 000 EUR a Komise nesprávně proplatila o něco málo více než 8 000 EUR (při sazbě spolufinancování 50 %).

Příklad

V tomto konkrétním případě Komise přistoupí k potřebnému odškodnění v dalším vykazovaném období. Komise by nicméně chtěla poukázat na to, že tento druh chyby mohla odhalit pouze následná (ex post) kontrola.

V případě rámcového programu 6. RP nutno projektové náklady „určit podle obvyklých účetních zásad“ účastníka. Útvary Komise si to vyložily tak, že jsou povoleny průměrné náklady (pokud byly splněny další požadavky způsobilosti), jestliže jejich použití bylo součástí obvyklých účetních zásad účastníka. Nebylo však jasné, do jaké míry lze akceptovat rozdíl mezi průměrnými náklady a skutečnými náklady osob pracujících na projektu.

V pravidlech účasti na 7. RP jsou průměrné náklady povoleny, pokud se „významně neliší“ od skutečných nákladů. Z toho důvodu Komise připustila možnost schválit osvědčení účastníků o jejich metodice používání průměrných osobních nákladů (viz odpověď na body 7.6 až 7.10 a 7.27).

Výsledkem by měl být menší počet chyb ve vykazovaných průměrných osobních nákladech.

| 7.15 | Účetní dvůr zjistil tyto další podstatné chyby: |
| --- | --- |

7.15

Účetní dvůr zjistil tyto další podstatné chyby:

7.15

| a) | příjemci v rámci 6. RP byly uhrazeny náklady, přestože nebyl s to předložit důkazní informace, že vykázané náklady skutečně vznikly a že byla provedena jakákoli významnější projektová činnost; |
| --- | --- |

a)

příjemci v rámci 6. RP byly uhrazeny náklady, přestože nebyl s to předložit důkazní informace, že vykázané náklady skutečně vznikly a že byla provedena jakákoli významnější projektová činnost;

| a) | Problémy s tímto příjemcem byly zjištěny a řešeny prostřednictvím vlastního kontrolního systému Komise ještě před oznámením auditu Účetním dvorem. |
| --- | --- |

a)

Problémy s tímto příjemcem byly zjištěny a řešeny prostřednictvím vlastního kontrolního systému Komise ještě před oznámením auditu Účetním dvorem.

| b) | při zadávání údajů do výpočetní tabulky Komise pro průběžnou platbu úhrady v rámci 6. RP vznikla chyba, která nebyla při schvalování platby odhalena, takže příjemce obdržel 76% přeplatek; |
| --- | --- |

b)

při zadávání údajů do výpočetní tabulky Komise pro průběžnou platbu úhrady v rámci 6. RP vznikla chyba, která nebyla při schvalování platby odhalena, takže příjemce obdržel 76% přeplatek;

| b) | Účelem kontrolních opatření Komise je co nejvíce předcházet takovému druhu chyb. V tomto konkrétním případě přijala Komise nápravná opatření, která spočívala ve vymožení dané částky v následujícím vykazovaném období. |
| --- | --- |

b)

Účelem kontrolních opatření Komise je co nejvíce předcházet takovému druhu chyb. V tomto konkrétním případě přijala Komise nápravná opatření, která spočívala ve vymožení dané částky v následujícím vykazovaném období.

| c) | příjemci byly proplaceny značné náklady na subdodávky za projekt 5. RP bez požadovaného předchozího schválení Komise; |
| --- | --- |

c)

příjemci byly proplaceny značné náklady na subdodávky za projekt 5. RP bez požadovaného předchozího schválení Komise;

| c) | Je to tak, v době proplacení nebyly tyto náklady předem odsouhlaseny. Komise problém odhalila před provedením konečné platby a požádala dodavatele o další důkazy. Vzhledem k dodatečně poskytnutým informacím Komise usoudila, že provedení platby je dostatečně zdůvodněno. |
| --- | --- |

c)

Je to tak, v době proplacení nebyly tyto náklady předem odsouhlaseny. Komise problém odhalila před provedením konečné platby a požádala dodavatele o další důkazy. Vzhledem k dodatečně poskytnutým informacím Komise usoudila, že provedení platby je dostatečně zdůvodněno.

| d) | u projektu TEN-T byly proplaceny náklady vzniklé mimo způsobilé období stanovené v dohodě o financování, kterou Komise uzavřela s příjemcem. |
| --- | --- |

d)

u projektu TEN-T byly proplaceny náklady vzniklé mimo způsobilé období stanovené v dohodě o financování, kterou Komise uzavřela s příjemcem.

| d) | Jednalo se o chybu způsobenou administrativním přehlédnutím na straně Komise. Věcně byly náklady zdůvodněné. |
| --- | --- |

d)

Jednalo se o chybu způsobenou administrativním přehlédnutím na straně Komise. Věcně byly náklady zdůvodněné.

| 7.16 | Účetní dvůr rovněž provedl kontrolu opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky, jak je uvedeno v
  příloze 7.2
  . Zjistil, že Komise, třebaže s určitým zpožděním, provedla opatření na nápravu chyb popsaných v DAS 2006. Pokud jde o zpožděné platby, Účetní dvůr shledal, že v roce 2008 se Komise ve včasném provádění plateb příjemcům výrazně zlepšila. |
| --- | --- |

7.16

Účetní dvůr rovněž provedl kontrolu opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky, jak je uvedeno v
  příloze 7.2
  . Zjistil, že Komise, třebaže s určitým zpožděním, provedla opatření na nápravu chyb popsaných v DAS 2006. Pokud jde o zpožděné platby, Účetní dvůr shledal, že v roce 2008 se Komise ve včasném provádění plateb příjemcům výrazně zlepšila.

| 7.16 | Komise vítá pozitivní postřehy Účetního dvora o následných krocích po auditech a o včas provedených platbách. V obou oblastech bylo vyvinuto značné úsilí a v roce 2008 už bylo možné pozorovat výsledky. Komise bude nadále tyto věci pečlivě monitorovat. |
| --- | --- |

7.16

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 7.17 | Výsledky posouzení účelnosti systémů kontroly a dohledu, které Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 7.1., části 2
  . Posouzení se zaměřilo na 6. RP, na nějž připadá 82 % průběžných a konečných plateb v roce 2008 vybraných do vzorku. Účetní dvůr zjistil, že při zajišťování správnosti operací byly systémy částečně účelné. |
| --- | --- |

7.17

Výsledky posouzení účelnosti systémů kontroly a dohledu, které Účetní dvůr provedl, jsou shrnuty v
  příloze 7.1., části 2
  . Posouzení se zaměřilo na 6. RP, na nějž připadá 82 % průběžných a konečných plateb v roce 2008 vybraných do vzorku. Účetní dvůr zjistil, že při zajišťování správnosti operací byly systémy částečně účelné.

| 7.17 | Komise provádí kontrolní strategii zaměřenou na legalitu a řádnost plateb ve víceletém časovém horizontu. V případě 6. RP má tato strategie za cíl zajistit, aby na konci čtvrtého roku jejího provádění (2010) klesla zbytková chybovost pod 2 %, tj. pod práh významnosti. Tento cíl je každý rok přehodnocován s ohledem na povahu, četnost a výši odhalených chyb, jakož i s ohledem na poměr nákladů a užitku. |
| --- | --- |

7.17

Systémy související se správností operací

Předběžné dokumentární kontroly výkazů nákladů

| 7.18 | Předběžné (ex ante) dokumentární kontroly spočívají hlavně v tom, že Komise před tím, než provede úhradu, účetně a početně ověřuje výkazy nákladů. V některých případech se při kontrolách mohou také na základě dodatečných informací vyžádaných od příjemce ověřovat jednotlivé nákladové položky jako faktury nebo výplatní pásky. |
| --- | --- |

7.18

Předběžné (ex ante) dokumentární kontroly spočívají hlavně v tom, že Komise před tím, než provede úhradu, účetně a početně ověřuje výkazy nákladů. V některých případech se při kontrolách mohou také na základě dodatečných informací vyžádaných od příjemce ověřovat jednotlivé nákladové položky jako faktury nebo výplatní pásky.

| 7.19 | Účetní dvůr prozkoumal pokyny a postupy zavedené generálním ředitelstvím pro informační společnost a média (GŘ INFSO) a také způsob, jakým vykazuje a monitoruje dokumentární přezkumy ex ante. Účetní dvůr testoval fungování kontrol u 30 operací (3). |
| --- | --- |

7.19

Účetní dvůr prozkoumal pokyny a postupy zavedené generálním ředitelstvím pro informační společnost a média (GŘ INFSO) a také způsob, jakým vykazuje a monitoruje dokumentární přezkumy ex ante. Účetní dvůr testoval fungování kontrol u 30 operací (3).

| 7.20 | Audit nezjistil žádné konkrétní nedostatky a potvrdil, že kontroly fungují, jak mají. Účetní dvůr připomíná, že dokumentární kontroly sice umožňují zjistit základní nedostatky ve výkazech nákladů, avšak mnohé chyby lze nalézt jen kontrolami u příjemce. Toto omezení u dokumentárních kontrol je třeba vyvážit jinými prvky v systémech dohledu a kontroly (osvědčeními o auditu a audity ex post). |
| --- | --- |

7.20

Audit nezjistil žádné konkrétní nedostatky a potvrdil, že kontroly fungují, jak mají. Účetní dvůr připomíná, že dokumentární kontroly sice umožňují zjistit základní nedostatky ve výkazech nákladů, avšak mnohé chyby lze nalézt jen kontrolami u příjemce. Toto omezení u dokumentárních kontrol je třeba vyvážit jinými prvky v systémech dohledu a kontroly (osvědčeními o auditu a audity ex post).

Osvědčení o auditu výkazů nákladů

| 7.21 | Pokud to grantová dohoda vyžaduje (4), k výkazům nákladů, které příjemci předloží k proplacení, musí být přiloženo osvědčení o auditu vydané nezávislým auditorem. Auditor osvědčuje, že má přiměřenou jistotu, že vykázané náklady splňují požadavky na způsobilost. |
| --- | --- |

7.21

Pokud to grantová dohoda vyžaduje (4), k výkazům nákladů, které příjemci předloží k proplacení, musí být přiloženo osvědčení o auditu vydané nezávislým auditorem. Auditor osvědčuje, že má přiměřenou jistotu, že vykázané náklady splňují požadavky na způsobilost.

| 7.22 | U 39 operací kontrolovaných u příjemců, k nimž bylo vydáno osvědčení, porovnal Účetní dvůr výsledky vlastního testování s osvědčením. V 17 čili 43 % případů zjistil Účetní dvůr chyby ve výkazech nákladů, k nimž auditor vydávající osvědčení před předložením k proplacení vydal výrok bez výhrad. |
| --- | --- |

7.22

U 39 operací kontrolovaných u příjemců, k nimž bylo vydáno osvědčení, porovnal Účetní dvůr výsledky vlastního testování s osvědčením. V 17 čili 43 % případů zjistil Účetní dvůr chyby ve výkazech nákladů, k nimž auditor vydávající osvědčení před předložením k proplacení vydal výrok bez výhrad.

| 7.22 | Komise sdílí obavy Účetního dvora týkající se správnosti osvědčení o auditu 6. RP, které plně nezajišťují dodatečné ujištění, jaké se původně očekávalo ohledně legality a řádnosti výkazů nákladů. Je ovšem jasné, že tento nástroj významně přispěl k prevenci a včasné opravě chyb, což vyústilo v nižší chybovost v 6. RP ve srovnání s 5. RP. |
| --- | --- |

7.22

| 7.23 | Ve většině těchto případů auditor vydávající osvědčení nadhodnocené způsobilé náklady nezjistil, a to především v kategoriích osobních a nepřímých nákladů, které jsou hlavním zdrojem chyb ve výkazech nákladů předkládaných příjemci (viz bod 7.14). |
| --- | --- |

7.23

Ve většině těchto případů auditor vydávající osvědčení nadhodnocené způsobilé náklady nezjistil, a to především v kategoriích osobních a nepřímých nákladů, které jsou hlavním zdrojem chyb ve výkazech nákladů předkládaných příjemci (viz bod 7.14).

| 7.24 | Toto zjištění je ve shodě s výsledky z předchozího roku a se zjištěními uvedenými v kapitole 10. Potvrzuje tak, že Komise by měla nadále poskytovat příjemcům a auditorům vydávajícím osvědčení podporu a pokyny, aby se spolehlivost této kontroly zlepšila (5). |
| --- | --- |

7.24

Toto zjištění je ve shodě s výsledky z předchozího roku a se zjištěními uvedenými v kapitole 10. Potvrzuje tak, že Komise by měla nadále poskytovat příjemcům a auditorům vydávajícím osvědčení podporu a pokyny, aby se spolehlivost této kontroly zlepšila (5).

| 7.23–7.24 | V zájmu zlepšení této situace bylo v 7. RP změněno osvědčení o auditu.

  Osvědčení o auditu v rámci 7. RP se zakládá na „dohodnutých postupech“, které od auditora vydávajícího osvědčení vyžadují, aby postupoval předem daným způsobem a na tomto základě nahlašoval skutková zjištění. Příjemci a auditoři vydávající osvědčení mají k dispozici pokyny na internetových stránkách Cordis (http://cordis.europa.eu/), viz také bod 7.33. Tento přístup by měl vést ke snížení chybného výkladu pravidel způsobilosti ze strany auditorů, k čemuž docházelo v 6. RP, a znamená další krok směrem ke zlepšení této kontroly. |
| --- | --- |

7.23–7.24

Osvědčení o auditu v rámci 7. RP se zakládá na „dohodnutých postupech“, které od auditora vydávajícího osvědčení vyžadují, aby postupoval předem daným způsobem a na tomto základě nahlašoval skutková zjištění. Příjemci a auditoři vydávající osvědčení mají k dispozici pokyny na internetových stránkách Cordis (http://cordis.europa.eu/), viz také bod 7.33. Tento přístup by měl vést ke snížení chybného výkladu pravidel způsobilosti ze strany auditorů, k čemuž docházelo v 6. RP, a znamená další krok směrem ke zlepšení této kontroly.

Předběžné osvědčování metodik příjemců pro výpočet nákladů v rámci 7. RP

| 7.25 | Komise usilovala o zjednodušení postupů tím, že zreformovala systém osvědčení o auditu u 7. RP. Hlavní novinkou je zrušení povinnosti předložit osvědčení u průběžných výkazů nákladů a nahradit je předběžným (ex ante) osvědčením o metodikách příjemců pro výpočet nákladů. |
| --- | --- |

7.25

Komise usilovala o zjednodušení postupů tím, že zreformovala systém osvědčení o auditu u 7. RP. Hlavní novinkou je zrušení povinnosti předložit osvědčení u průběžných výkazů nákladů a nahradit je předběžným (ex ante) osvědčením o metodikách příjemců pro výpočet nákladů.

| 7.26 | Kromě toho, že snižuje administrativní zatížení příjemců, má toto opatření podporovat používání správných metodik pro výpočet nákladů, a snižovat tak míru chyb ve výkazech nákladů. |
| --- | --- |

7.26

Kromě toho, že snižuje administrativní zatížení příjemců, má toto opatření podporovat používání správných metodik pro výpočet nákladů, a snižovat tak míru chyb ve výkazech nákladů.

| 7.25–7.26 | Osvědčování metodiky jak osobních tak nepřímých nákladů bylo skutečně zavedeno proto, aby se zjednodušil postup těm příjemcům, kteří dostanou více grantů a jejichž systémy poskytují přiměřenou záruku, že použitá metodika se shoduje s ustanoveními grantové dohody. Toto osvědčení je nepovinné. |
| --- | --- |

7.25–7.26

| 7.27 | Komise však dosud jasně nevymezila potřebná kritéria, podle nichž se má posuzovat, zda jsou metodiky příjemců pro výpočet nákladů v souladu s požadavky předpisů. Do konce roku 2008 byla tato nová podoba osvědčení ex ante schválena pouze v jednom případě. |
| --- | --- |

7.27

Komise však dosud jasně nevymezila potřebná kritéria, podle nichž se má posuzovat, zda jsou metodiky příjemců pro výpočet nákladů v souladu s požadavky předpisů. Do konce roku 2008 byla tato nová podoba osvědčení ex ante schválena pouze v jednom případě.

| 7.27 | Nastavení kritérií pro hodnocení metodiky výpočtu nákladů je obtížná úloha. Ve svém rozhodnutí ze dne 23. června 2009 (K(2009) 4705) Komise vyjasnila kritéria předběžného (ex ante) osvědčování metodiky výpočtu nákladů u příjemců, kteří používají průměrné osobní náklady.

  Po pomalejším začátku se v roce 2009 zvýšil počet osvědčení o hodnocených metodikách. |
| --- | --- |

7.27

Po pomalejším začátku se v roce 2009 zvýšil počet osvědčení o hodnocených metodikách.

Strategie Komise pro audity ex post

| 7.28 | Druhým hlavním prvkem kontrolního systému Komise pro výdaje na výzkum je její program finančních auditů ex post (tj. po úhradě výdajů) u příjemců. Audity provádějí auditoři Komise a externí auditorské firmy za dohledu Komise. Audity ex post mají odhalovat a opravovat chyby, kterým dřívější kontroly nezamezily nebo je neodhalily. |
| --- | --- |

7.28

Druhým hlavním prvkem kontrolního systému Komise pro výdaje na výzkum je její program finančních auditů ex post (tj. po úhradě výdajů) u příjemců. Audity provádějí auditoři Komise a externí auditorské firmy za dohledu Komise. Audity ex post mají odhalovat a opravovat chyby, kterým dřívější kontroly nezamezily nebo je neodhalily.

| 7.29 | V roce 2008 generální ředitelství Komise zabývající se výzkumem (6)dále rozšiřovala svou činnost v oblasti auditů ex post, což bylo v souladu se společnou strategií auditů ex post v rámci 6. RP, zavedenou v roce 2007. Strategie posiluje audity ex post a má zvýšit jistotu o legalitě a správnosti výdajů 6. RP, které představují 42 % celkových výdajů na rámcové programy pro výzkum v roce 2008. |
| --- | --- |

7.29

V roce 2008 generální ředitelství Komise zabývající se výzkumem (6)dále rozšiřovala svou činnost v oblasti auditů ex post, což bylo v souladu se společnou strategií auditů ex post v rámci 6. RP, zavedenou v roce 2007. Strategie posiluje audity ex post a má zvýšit jistotu o legalitě a správnosti výdajů 6. RP, které představují 42 % celkových výdajů na rámcové programy pro výzkum v roce 2008.

| 7.30 | Účetní dvůr přezkoumal, jaký pokrok Komise při provádění strategie učinila, a to na základě těchto jejích hlavních cílů:






  a) | zvýšit rozsah pokrytí auditem; |
| --- | --- | --- |

7.30

Účetní dvůr přezkoumal, jaký pokrok Komise při provádění strategie učinila, a to na základě těchto jejích hlavních cílů:

a)

zvýšit rozsah pokrytí auditem;

| b) | posílit jednotnost a konzistentnost auditních činností ex post mezi generálními ředitelstvími zabývajícími se výzkumem; |
| --- | --- |

b)

posílit jednotnost a konzistentnost auditních činností ex post mezi generálními ředitelstvími zabývajícími se výzkumem;

| c) | zavést nový počítačový centralizovaný informační systém řízení auditů a nástroj pro sdílení auditů; |
| --- | --- |

c)

zavést nový počítačový centralizovaný informační systém řízení auditů a nástroj pro sdílení auditů;

| d) | posílit proces vydávání osvědčení o auditu; |
| --- | --- |

d)

posílit proces vydávání osvědčení o auditu;

| e) | zajistit, aby generální ředitelství zabývající se výzkumem postupovala při jednání s externími auditorskými firmami najatými, aby jménem Komise prováděly audity, jednotně. |
| --- | --- |

e)

zajistit, aby generální ředitelství zabývající se výzkumem postupovala při jednání s externími auditorskými firmami najatými, aby jménem Komise prováděly audity, jednotně.

| 7.31 | V roce 2008 se v reakci na předchozí výtky Účetního dvora pokrytí výdajů audity ex post značně zvýšilo (
  graf 7.1
  ). Počet dokončených auditů se zvýšil z 432 ke konci roku 2007 na 1 084 ke konci roku 2008. |
| --- | --- |

7.31

V roce 2008 se v reakci na předchozí výtky Účetního dvora pokrytí výdajů audity ex post značně zvýšilo (
  graf 7.1
  ). Počet dokončených auditů se zvýšil z 432 ke konci roku 2007 na 1 084 ke konci roku 2008.

| 7.31 | Komise bere na vědomí příznivou poznámku ohledně širšího rozsahu auditu v oblasti výdajů. |
| --- | --- |

7.31

| 7.32 | Generální ředitelství zabývající se výzkumem důsledně uplatňují jednotnou koncepci auditů ex post a snaží se provádění auditní strategie těsně koordinovat a monitorovat. Avšak koordinaci – především následné sledování auditních výsledků – ztěžuje skutečnost, že činnosti jsou rozděleny mezi jednotlivá generální ředitelství zabývající se výzkumem a nevyužívá se žádný integrovaný informační systém pro řízení. |
| --- | --- |

7.32

Generální ředitelství zabývající se výzkumem důsledně uplatňují jednotnou koncepci auditů ex post a snaží se provádění auditní strategie těsně koordinovat a monitorovat. Avšak koordinaci – především následné sledování auditních výsledků – ztěžuje skutečnost, že činnosti jsou rozděleny mezi jednotlivá generální ředitelství zabývající se výzkumem a nevyužívá se žádný integrovaný informační systém pro řízení.

| 7.32 | Komise vitá pozitivní postřehy Účetního dvora ohledně důsledného a jednotného přístupu, který uplatňují generální ředitelství zabývající se výzkumem při provádění společné strategie auditu.

  Absence specializovaného počítačového nástroje sama o sobě nebrání koordinaci. Vysoký stupeň koordinace je dosahován formou meziútvarových pracovních skupin, jež byly zřízeny mezi generálními ředitelstvími zabývajícími se výzkumem. Dobrým příkladem této účinné spolupráce představují měsíční jednání o souhrnných auditních zprávách (viz též bod 7.34).


  Výkonná agentura pro výzkum a Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum budou do těchto koordinačních činností zapojeny v průběhu roku 2009. |
| --- | --- |

7.32

Absence specializovaného počítačového nástroje sama o sobě nebrání koordinaci. Vysoký stupeň koordinace je dosahován formou meziútvarových pracovních skupin, jež byly zřízeny mezi generálními ředitelstvími zabývajícími se výzkumem. Dobrým příkladem této účinné spolupráce představují měsíční jednání o souhrnných auditních zprávách (viz též bod 7.34).

Výkonná agentura pro výzkum a Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum budou do těchto koordinačních činností zapojeny v průběhu roku 2009.

Graf 7.1 —   Provádění společné strategie Komise pro audity ex post

Image

| 7.33 | Strategie Komise pro audity ex post usiluje o posílení procesu osvědčení o auditu zvýšenou podporou příjemcům a auditorům vydávajícím osvědčení. Přestože se Komise snažila zlepšit poskytování pokynů a šířit osvědčené postupy, obtíže, na něž Účetní dvůr dříve upozorňoval, v roce 2008 přetrvávaly (bod 7.22). |
| --- | --- |

7.33

Strategie Komise pro audity ex post usiluje o posílení procesu osvědčení o auditu zvýšenou podporou příjemcům a auditorům vydávajícím osvědčení. Přestože se Komise snažila zlepšit poskytování pokynů a šířit osvědčené postupy, obtíže, na něž Účetní dvůr dříve upozorňoval, v roce 2008 přetrvávaly (bod 7.22).

| 7.33 | Od nových iniciativ v rámci 7. RP, například předběžného (ex ante) osvědčení metodiky a osvědčení o průměrných osobních nákladech, jejichž smyslem je zabránit nesprávným postupům ve výkazech nákladů a které byly předmětem široké komunikační kampaně, se očekává, že dále zmírní hloubku problémů, na které narazil Účetní dvůr (viz také bod 7.23). |
| --- | --- |

7.33

| 7.34 | Společnou koncepci pro jednání s externími auditorskými firmami posilují měsíční jednání o souhrnných auditních zprávách a uplatňování postupů kontroly kvality na auditní zprávy. |
| --- | --- |

7.34

Společnou koncepci pro jednání s externími auditorskými firmami posilují měsíční jednání o souhrnných auditních zprávách a uplatňování postupů kontroly kvality na auditní zprávy.

| 7.34 | Účetní dvůr ve svém konstatování potvrzuje, že generální ředitelství zabývající se výzkumem rozvinula účinnou spolupráci s externími auditory (viz odpověď na bod 7.32). |
| --- | --- |

7.34

Systémy související se zpětným získávání prostředků a finančními opravami

| 7.35 | Jelikož se rozsah pokrytí audity ex post zvýšil, má Komise širší základ pro přijetí nápravných opatření a zvýšení jistoty o legalitě a správnosti výdajů. |
| --- | --- |

7.35

Jelikož se rozsah pokrytí audity ex post zvýšil, má Komise širší základ pro přijetí nápravných opatření a zvýšení jistoty o legalitě a správnosti výdajů.

| 7.36 | Plánuje se, že se dosáhne dalších nápravných účinků, nebo se těchto účinků již dosahuje, a to výběrem velkých příjemců a následnou extrapolací systémových auditních zjištění na neauditované smlouvy u auditovaných příjemců. |
| --- | --- |

7.36

Plánuje se, že se dosáhne dalších nápravných účinků, nebo se těchto účinků již dosahuje, a to výběrem velkých příjemců a následnou extrapolací systémových auditních zjištění na neauditované smlouvy u auditovaných příjemců.

| 7.37 | Značné zvýšení auditní činnosti znamená výrazně vyšší pracovní zatížení související s využíváním auditních výsledků (extrapolace chyb, ukládání oprav a sankcí a zpětné získávání prostředků). Kromě toho vyžaduje i značné úsilí při koordinaci mezi generálními ředitelstvími zabývajícími se výzkumem. |
| --- | --- |

7.37

Značné zvýšení auditní činnosti znamená výrazně vyšší pracovní zatížení související s využíváním auditních výsledků (extrapolace chyb, ukládání oprav a sankcí a zpětné získávání prostředků). Kromě toho vyžaduje i značné úsilí při koordinaci mezi generálními ředitelstvími zabývajícími se výzkumem.

| 7.38 | V červenci 2007 zřídilo GŘ INFSO vnitřní síť kontaktních osob pro využívání výsledků auditů ex post. V září 2008 generální ředitelství pro výzkum (GŘ RTD) vytvořilo nové oddělení pro zpětné získávání prostředků, které pro projektové úředníky v generálním ředitelství vydalo pokyny k využívání auditních výsledků. |
| --- | --- |

7.38

V červenci 2007 zřídilo GŘ INFSO vnitřní síť kontaktních osob pro využívání výsledků auditů ex post. V září 2008 generální ředitelství pro výzkum (GŘ RTD) vytvořilo nové oddělení pro zpětné získávání prostředků, které pro projektové úředníky v generálním ředitelství vydalo pokyny k využívání auditních výsledků.

| 7.39 | Ke konci roku 2008 však Komise zahájila zpětné získávání prostředků jen v malém množství případů, jak to znázorňuje
  graf 7.2
  , a dosud neuložila žádné sankce (7), přestože mezi hlavní nápravná opatření zavedená na počátku 6. RP v roce 2002 patřil rozšířený systém sankcí (8). |
| --- | --- |

7.39

Ke konci roku 2008 však Komise zahájila zpětné získávání prostředků jen v malém množství případů, jak to znázorňuje
  graf 7.2
  , a dosud neuložila žádné sankce (7), přestože mezi hlavní nápravná opatření zavedená na počátku 6. RP v roce 2002 patřil rozšířený systém sankcí (8).

| 7.39 | Jak poznamenal Účetní dvůr, neustálé zvyšování auditní činnosti znamená výrazně vyšší pracovní zatížení generálních ředitelství zabývajících se výzkumem. Vyžaduje si pevnější koordinaci a vytvoření komplexního systému vnitřní kontroly s cílem zajistit realizaci doporučení z auditu vydáváním inkasních příkazů nebo kompenzací v následných platbách a využíváním institutu náhrady škody (viz poznámku pod čarou 7).

  Ke konci roku 2008 byly už procesy řízení nutné k provádění víceleté kontrolní strategie většinou zavedeny. |
| --- | --- |

7.39

Ke konci roku 2008 byly už procesy řízení nutné k provádění víceleté kontrolní strategie většinou zavedeny.

Graf 7.2 —   Provádění finančních oprav po auditech

Image

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 7.40 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že v platbách za rozpočtový rok 2008, které se týkají skupiny politik „výzkum, energie a doprava“, se vyskytuje významná míra chyb. Nejpravděpodobnější míra chyb leží v rozpětí 2 % až 5 %. |
| --- | --- |

7.40

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že v platbách za rozpočtový rok 2008, které se týkají skupiny politik „výzkum, energie a doprava“, se vyskytuje významná míra chyb. Nejpravděpodobnější míra chyb leží v rozpětí 2 % až 5 %.

| 7.40 | Komise bude nadále usilovat o takovou úroveň zbytkových chyb, která bude napomáhat vydání prohlášení o věrohodnosti bez výhrad v této skupině politik. |
| --- | --- |

7.40

| 7.41 | Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že při zajišťování správnosti plateb byly systémy dohledu a kontroly pro skupinu politik „výzkum, energie a doprava“ částečně účelné. |
| --- | --- |

7.41

Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že při zajišťování správnosti plateb byly systémy dohledu a kontroly pro skupinu politik „výzkum, energie a doprava“ částečně účelné.

Doporučení

| 7.42 | Komise v posledních letech posílila své kontrolní systémy a zjednodušila pravidla pro financování výzkumných projektů. Tato opatření přispěla ke snížení míry chyb u této skupiny politik. Aby Komise tento pozitivní trend udržela, měla by: |
| --- | --- |

7.42

Komise v posledních letech posílila své kontrolní systémy a zjednodušila pravidla pro financování výzkumných projektů. Tato opatření přispěla ke snížení míry chyb u této skupiny politik. Aby Komise tento pozitivní trend udržela, měla by:

| 7.42 | Komise akceptuje doporučení Účetního dvora. |
| --- | --- |

7.42

| a) | zajistit přísné uplatňování kontrol, zejména tím, že zlepší spolehlivost osvědčení o auditu a bude účelně provádět svou strategii pro audity ex post, v příslušných případech bude ukládat sankce a u nesprávných úhrad vykázaných nákladů včasně zpět získávat prostředky nebo provádět opravy; |
| --- | --- |

a)

zajistit přísné uplatňování kontrol, zejména tím, že zlepší spolehlivost osvědčení o auditu a bude účelně provádět svou strategii pro audity ex post, v příslušných případech bude ukládat sankce a u nesprávných úhrad vykázaných nákladů včasně zpět získávat prostředky nebo provádět opravy;

| a) | Komise si je plně vědoma významu účinného systému kontroly a neustále usiluje o zlepšení situace v tomto směru. Bylo vyvinuto značné úsilí ke zkvalitnění řízení politiky v oblasti výzkumu v mezích použitelného právního a finančního rámce. Komise bude nadále uplatňovat přísnou kontrolu. |
| --- | --- |

a)

Komise si je plně vědoma významu účinného systému kontroly a neustále usiluje o zlepšení situace v tomto směru. Bylo vyvinuto značné úsilí ke zkvalitnění řízení politiky v oblasti výzkumu v mezích použitelného právního a finančního rámce. Komise bude nadále uplatňovat přísnou kontrolu.

| b) | v souladu s nedávným dokumentem Komise o zefektivnění finančních pravidel (9)dále zjednodušit pravidla financování pro další rámcový program pro výzkum (8. RP) a současně zachovat cíl, kterým je nákladově účelný kontrolní systém, který bude dostatečný k tomu, aby poskytoval přiměřenou jistotu o správnosti výdajů. |
| --- | --- |

b)

v souladu s nedávným dokumentem Komise o zefektivnění finančních pravidel (9)dále zjednodušit pravidla financování pro další rámcový program pro výzkum (8. RP) a současně zachovat cíl, kterým je nákladově účelný kontrolní systém, který bude dostatečný k tomu, aby poskytoval přiměřenou jistotu o správnosti výdajů.

| b) | Komise souhlasí, že v 8. RP by bylo žádoucí další zjednodušení finančních pravidel a že by měl být zachován účinný systém kontroly. Komise bude dále zjednodušovat a zkvalitňovat výsledky, pokud jde o plnění rozpočtu, s cílem doplnit svůj plán obnovy v souladu se sdělením Komise o „zjednodušení finančních pravidel a urychlení plnění rozpočtu na podporu hospodářské obnovy“. Komise bude dále usilovat o nákladovou efektivitu systémů kontroly a navrhne přípustnou míru rizika chyb pro oblast výzkumu a další oblasti v roce 2010. |
| --- | --- |

b)

Komise souhlasí, že v 8. RP by bylo žádoucí další zjednodušení finančních pravidel a že by měl být zachován účinný systém kontroly. Komise bude dále zjednodušovat a zkvalitňovat výsledky, pokud jde o plnění rozpočtu, s cílem doplnit svůj plán obnovy v souladu se sdělením Komise o „zjednodušení finančních pravidel a urychlení plnění rozpočtu na podporu hospodářské obnovy“. Komise bude dále usilovat o nákladovou efektivitu systémů kontroly a navrhne přípustnou míru rizika chyb pro oblast výzkumu a další oblasti v roce 2010.

---

(1)  Každý projekt má v průměru kolem 20 partnerů, ačkoli jejich počet může kolísat od čtyř do 95. Partneři se mohou účastnit několika projektů.

(2)  V roce 2008 to bylo 434 probíhajících dopravních projektů (TEN-T) s průměrnou výší grantu 16,43 milionu EUR a 53 probíhajících energetických projektů (TEN-E) s průměrnou výší grantu 1,34 milionu EUR.

(3)  Čtrnáct případů ze vzorku pro testování věcné správnosti a dalších 16 vybraných případů.

(4)  U 6. RP by měl každý projektový partner předložit alespoň jedno osvědčení o auditu týkající se celé doby trvání projektu. Osvědčení se vyžaduje vždy, když příspěvek Společenství požadovaný partnerem překročí za příslušné vykazované období 750 000 EUR.

(5)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 7.31–7.33 a 7.43 c).

(6)  GŘ RTD, GŘ INFSO, GŘ TREN a GŘ ENTR.

(7)  Kromě zpětného získávání prostředků má Komise právo požadovat od příjemce, který nadhodnotil způsobilé náklady a následně obdržel od EU neoprávněný příspěvek, ještě kompenzaci (náhradu prokázané škody). Pokud se ukáže, že příjemce trvale porušuje své smluvní povinnosti, může mu vzniknout povinnost zaplatit pokutu.

(8)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 7.23.

(9)  Sdělení komisařky Grybauskaitė po dohodě s předsedou určené Komisi (SEK(2009) 477 v konečném znění ze dne 8. dubna 2009).

(10)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 11.

(11)  Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický vývoj (7. RP) je hlavním nástrojem Evropské unie pro financování výzkumu v období 2007–2013. Výdaje v „předchozích RP“ znamenají průběžné a konečné platby na projekty vybrané na základě předchozích rámcových programů (tj. 6. RP (2002–2006) nebo 5. RP (1998–2002)). Viz též bod 7.6.

PŘÍLOHA 7.1

ČÁST 1:   HLAVNÍ RYSY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZÁKLADĚ VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku

| Rok | Počet testovaných operací |
| --- | --- |
| 2008 | 150 |
| 2007 | 180 |

Rok

Počet testovaných operací

2008

150

2007

180

1.2 —   Struktura vzorku

| Procento testovaných operací | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 5. RP | 6. RP | 7. RP | TEN | Vyřazování jaderných zařízení z provozu
   (4) | Ostatní | Celkem |
| Zálohy (1) | — | — | 42 % | 3 % | 1 % | 3 % | 49 % | 74 | 33 % | 59 |
| Průběžné a konečné platby (2) | 1 % | 33 % | 1 % | 3 % | 3 % | 3 % | 44 % | 65 | 61 % | 109 |
| Jiné platby než na projekty (3) | — | — | — | 1 % | — | 6 % | 7 % | 11 | 6 % | 12 |
| Celkem | 1 % | 33 % | 43 % | 7 % | 4 % | 12 % | 100 % | 100 % |

Procento testovaných operací

2008

2007

5. RP

6. RP

7. RP

TEN

Vyřazování jaderných zařízení z provozu
   (4)

Ostatní

Celkem

Zálohy (1)

—

—

42 %

3 %

1 %

3 %

49 %

74

33 %

59

Průběžné a konečné platby (2)

1 %

33 %

1 %

3 %

3 %

3 %

44 %

65

61 %

109

Jiné platby než na projekty (3)

—

—

—

1 %

—

6 %

7 %

11

6 %

12

Celkem

1 %

33 %

43 %

7 %

4 %

12 %

100 %

100 %

1.3 —   Četnost a odhadovaný dopad chyb

| Chyby | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 5. RP | 6. RP | 7. RP | TEN | Vyřazování jaderných zařízení z provozu | Ostatní | Celkem |
| Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby | 100 % {2} | 44 % {22} | — | 30 % {3} | 67 % {4} | 12 % {2} | 22 % {33} | 48 % {86} |
| Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné | 50 % {1} | 91 % {20} | — | 20 % {1} | 0 % {0} | 67 % {2} | 68 % {24} | 44 % {61} |
| Dopad vyčíslitelných chyb:

  Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (5) | Mezi 2 % a 5 % | Mezi 2 % a 5 % |
| Ve složených závorkách {} jsou uvedeny absolutní počty operací. |

Chyby

2008

2007

5. RP

6. RP

7. RP

TEN

Vyřazování jaderných zařízení z provozu

Ostatní

Celkem

Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby

100 % {2}

44 % {22}

—

30 % {3}

67 % {4}

12 % {2}

22 % {33}

48 % {86}

Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné

50 % {1}

91 % {20}

—

20 % {1}

0 % {0}

67 % {2}

68 % {24}

44 % {61}

Dopad vyčíslitelných chyb:

Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (5)

Mezi 2 % a 5 %

Mezi 2 % a 5 %

Ve složených závorkách {} jsou uvedeny absolutní počty operací.

ČÁST 2:   CELKOVÉ POSOUZENÍ SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

2.1 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Systém | Klíčová vnitřní kontrola (Komise) | Klíčové vnitřní kontroly ve státních správách | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- |
| Dokumentární kontroly před proplacením částky | Osvědčení o auditu | Finanční audity ex post |
| Šestý rámcový program (6. RP) | | | | – | |

Systém

Klíčová vnitřní kontrola (Komise)

Klíčové vnitřní kontroly ve státních správách

Celkové posouzení

Dokumentární kontroly před proplacením částky

Osvědčení o auditu

Finanční audity ex post

Šestý rámcový program (6. RP)

–

| Celkové posouzení | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Legenda: | účelné |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| — | irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Celkové posouzení

2008

2007

Legenda:

účelné

částečně účelné

neúčelné

—

irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

(1)  74 záloh: 63 7. RP, 5 TEN, 2 vyřazování jaderných zařízení z provozu (vyplaceno přímo příjemci), 2 Výkonná agentura pro inteligentní energii, 1 Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, 1 Evropská kosmická agentura (Galileo).

(2)  65 průběžných a konečných plateb: 1 7. RP, 50 6. RP, 2 5. RP, 4 TEN, 4 vyřazování jaderných zařízení z provozu (vyplaceno mezinárodním fondům podpory), 2 Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, 1 Výzkumný fond pro uhlí a ocel, 1 faktura za smlouvu o poskytování služeb v souvislosti s programem IST.

(3)  11 jiných plateb než na projekty: např. faktury za služby a dodávky, platba na nástroj pro úvěrové záruky na projekty TEN-T, dotace pro finanční nástroj pro sdílení rizik 7. RP, provozní dotace výzkumným agenturám a společnému podniku pro ITER.

(4)  Program společně řídí Komise (GŘ TREN) a Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD).

(5)  Účetní dvůr rozlišuje pro nejpravděpodobnější míru chyb tři rozpětí: méně než 2 %, mezi 2 % a 5 %, více než 5 %.

Ve složených závorkách {} jsou uvedeny absolutní počty operací.

PŘÍLOHA 7.2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA KLÍČOVÉ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

| Připomínka Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Prohlášení o věrohodnosti za rok 2006: významná míra chyb v platbách |
| V roce 2006 objevil Účetní dvůr chyby v 26 z 150 kontrolovaných operací. Nejčastěji se vyskytovaly tyto druhy chyb: nedostatečné doklady zdůvodňující náklady, jejichž proplacení se požaduje, a to zejména u osobních nákladů, které jsou obvykle největší jednotlivou kategorií nákladů; použití rozpočtovaných částek místo skutečných nákladů; neoprávněné přiřazení nepřímých nákladů k projektu; žádosti o náhradu nákladů vzniklých mimo období způsobilosti; zahrnutí různých dalších nezpůsobilých nákladů.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 7.10–7.11). | Ve čtyřech případech odpovídají za kontrolu návazných opatření generálních ředitelství mimo skupinu politik.
  V šesti případech Komise dospěla k závěru, že žádná nápravná opatření nejsou nutná.
  Ve 13 případech provedla Komise finanční opravy buď tím, že vydala inkasní příkazy, nebo v následujících obdobích upravila platby příjemcům.
  Ve třech případech zahájila Komise nápravná opatření, která ještě nebyla dokončena. | Komise dále sledovala chyby a přijala nápravná opatření, ačkoli ve třech případech nejsou finanční opravy dokončeny. Částky splatné ve prospěch Komise je třeba v zájmu řádného finančního řízení získat co nejrychleji zpět. | Komise přijala nápravná opatření k vyřešení těchto tří stále otevřených případů. Ve dvou z těchto tří případů začal postup, v jehož rámci se provede platba, a také postup zpětného získání prostředků. Ve třetím případě byl iniciován audit a očekává se závěrečná zpráva z něj. |
| 2.   Opožděné platby Komise |
| Ve značné části případů Komise prováděla platby příjemcům se zbytečným prodlením.
  V roce 2005 bylo 11 z 69 (tj. 16 %) plateb kontrolovaných Účetním dvorem provedeno se zpožděním. Pokud jde o rok 2006, Účetní dvůr zjistil pozdní platby ve 21 ze 113 případů (18,6 %). V roce 2007 byly pozdní platby zjištěny ve 30 ze 180 auditovaných případů (17 %).
  V roce 2008 zjistil Účetní dvůr méně pozdních plateb: 12 případů z 150 auditovaných plateb (tj. 8 %).
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 7.10; výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 7.29 a příloha 7.1; výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, příloha 7.2). | Komise zlepšila monitorování pozdních plateb, zavedla jednodušší postupy, přizpůsobila své nástroje informačních technologií a rozšířila program odborné přípravy pro pracovníky zabývající se platebním procesem. | V roce 2008 se Komise ve včasném provádění plateb příjemcům výrazně zlepšila. | Změny, které zaznamenal Účetní dvůr, odrážejí úsilí vyvinuté Komisí. Komise bude i nadále tuto záležitost pozorně sledovat. |

Připomínka Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

1.   Prohlášení o věrohodnosti za rok 2006: významná míra chyb v platbách

V roce 2006 objevil Účetní dvůr chyby v 26 z 150 kontrolovaných operací. Nejčastěji se vyskytovaly tyto druhy chyb: nedostatečné doklady zdůvodňující náklady, jejichž proplacení se požaduje, a to zejména u osobních nákladů, které jsou obvykle největší jednotlivou kategorií nákladů; použití rozpočtovaných částek místo skutečných nákladů; neoprávněné přiřazení nepřímých nákladů k projektu; žádosti o náhradu nákladů vzniklých mimo období způsobilosti; zahrnutí různých dalších nezpůsobilých nákladů.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 7.10–7.11).

Ve čtyřech případech odpovídají za kontrolu návazných opatření generálních ředitelství mimo skupinu politik.

V šesti případech Komise dospěla k závěru, že žádná nápravná opatření nejsou nutná.

Ve 13 případech provedla Komise finanční opravy buď tím, že vydala inkasní příkazy, nebo v následujících obdobích upravila platby příjemcům.

Ve třech případech zahájila Komise nápravná opatření, která ještě nebyla dokončena.

Komise dále sledovala chyby a přijala nápravná opatření, ačkoli ve třech případech nejsou finanční opravy dokončeny. Částky splatné ve prospěch Komise je třeba v zájmu řádného finančního řízení získat co nejrychleji zpět.

Komise přijala nápravná opatření k vyřešení těchto tří stále otevřených případů. Ve dvou z těchto tří případů začal postup, v jehož rámci se provede platba, a také postup zpětného získání prostředků. Ve třetím případě byl iniciován audit a očekává se závěrečná zpráva z něj.

2.   Opožděné platby Komise

Ve značné části případů Komise prováděla platby příjemcům se zbytečným prodlením.

V roce 2005 bylo 11 z 69 (tj. 16 %) plateb kontrolovaných Účetním dvorem provedeno se zpožděním. Pokud jde o rok 2006, Účetní dvůr zjistil pozdní platby ve 21 ze 113 případů (18,6 %). V roce 2007 byly pozdní platby zjištěny ve 30 ze 180 auditovaných případů (17 %).

V roce 2008 zjistil Účetní dvůr méně pozdních plateb: 12 případů z 150 auditovaných plateb (tj. 8 %).

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 7.10; výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 7.29 a příloha 7.1; výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, příloha 7.2).

Komise zlepšila monitorování pozdních plateb, zavedla jednodušší postupy, přizpůsobila své nástroje informačních technologií a rozšířila program odborné přípravy pro pracovníky zabývající se platebním procesem.

V roce 2008 se Komise ve včasném provádění plateb příjemcům výrazně zlepšila.

Změny, které zaznamenal Účetní dvůr, odrážejí úsilí vyvinuté Komisí. Komise bude i nadále tuto záležitost pozorně sledovat.

---

KAPITOLA 8

Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“

Rozsah auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Systémy související se správností operací

Úřad EuropeAid

GŘ RELEX

GŘ ELARG

GŘ ECHO

Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky uvedené mimo prohlášení o věrohodnosti

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 5/2006 týkající se programu MEDA

Úvod

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| Úvod |
| 8.1 | Tato kapitola předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, jež zahrnuje následující oblasti politiky: 19 – Vnější vztahy, 21 – Rozvoj afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a vztahy s těmito státy (1), 22 – Rozšíření a 23 – Humanitární pomoc. Podrobnější informace o příslušných činnostech, výdajích za daný rok a způsobu rozpočtového řízení uvádí
  tabulka 8.1. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

Úvod

8.1

Tato kapitola předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, jež zahrnuje následující oblasti politiky: 19 – Vnější vztahy, 21 – Rozvoj afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a vztahy s těmito státy (1), 22 – Rozšíření a 23 – Humanitární pomoc. Podrobnější informace o příslušných činnostech, výdajích za daný rok a způsobu rozpočtového řízení uvádí
  tabulka 8.1.

Tabulka 8.1 —   Rozdělení plateb podle oblastí politiky

| Rozpočtová hlava | Oblasti politiky | Popis | Platby v roce 2008


  (v mil. EUR) | Způsob rozpočtového řízení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 | Vnější vztahy | Správní výdaje | 336 | centralizované přímé |
| Mnohostranné vztahy, spolupráce s třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu a obecné záležitosti vnějších vztahů | 54 | centralizované přímé |
| Společná zahraniční a bezpečnostní politika | 192 | centralizované nepřímé (6)/sdílené |
| Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) | 109 | centralizované přímé |
| Vztahy a spolupráce s průmyslově vyspělými nečlenskými státy | 16 | centralizované přímé |
| Reagování na krize a globální hrozby pro bezpečnost | 199 | centralizované přímé |
| Evropská politika sousedství a vztahy s Ruskem | 1 475 | centralizované přímé/decentralizované |
| Vztahy s Latinskou Amerikou | 310 | centralizované přímé/decentralizované |
| Vztahy s Asií, střední Asií a státy středního východu | 667 | centralizované přímé/decentralizované/společné |
| Politická strategie a koordinace | 22 | centralizované přímé |
| | 3 380 | |
| 21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy | Správní výdaje | 248 | centralizované přímé |
| Zajišťování potravin | 258 | centralizované přímé |
| Nestátní subjekty v oblasti rozvoje | 172 | centralizované přímé |
| Životní prostředí a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, včetně energie | 76 | centralizované přímé |
| Lidský a sociální rozvoj | 127 | centralizované přímé/společné |
| Zeměpisná spolupráce se státy AKT | 223 | centralizované přímé/decentralizované/společné |
| Opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc | 24 | centralizované přímé |
| Politická strategie a koordinace | 13 | centralizované přímé |
| | 1 141 | |
| 22 | Rozšíření | Správní výdaje | 71 | centralizované přímé |
| Proces a strategie rozšíření | 1 388 | centralizované přímé/nepřímé/decentralizované |
| Finanční podpora po přistoupení | 66 | centralizované přímé/decentralizované |
| Informační a komunikační strategie | 9 | centralizované přímé |
| | 1 534 | |
| 23 | Humanitární pomoc | Správní výdaje | 21 | centralizované přímé |
| Humanitární pomoc | 862 | centralizované přímé/společné |
| | 883 | |
| Správní výdaje celkem (7) | 676 | |
| Provozní výdaje celkem | 6 262 | |
| Platby za rok celkem | 6 938 | |
| Závazky za rok celkem | 7 415 | |
| Zdroj: Účetní závěrka Evropských společenství za rozpočtový rok 2008, svazek II, příloha B. |

Rozpočtová hlava

Oblasti politiky

Popis

Platby v roce 2008

(v mil. EUR)

Způsob rozpočtového řízení

19

Vnější vztahy

Správní výdaje

336

centralizované přímé

Mnohostranné vztahy, spolupráce s třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu a obecné záležitosti vnějších vztahů

54

centralizované přímé

Společná zahraniční a bezpečnostní politika

192

centralizované nepřímé (6)/sdílené

Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR)

109

centralizované přímé

Vztahy a spolupráce s průmyslově vyspělými nečlenskými státy

16

centralizované přímé

Reagování na krize a globální hrozby pro bezpečnost

199

centralizované přímé

Evropská politika sousedství a vztahy s Ruskem

1 475

centralizované přímé/decentralizované

Vztahy s Latinskou Amerikou

310

centralizované přímé/decentralizované

Vztahy s Asií, střední Asií a státy středního východu

667

centralizované přímé/decentralizované/společné

Politická strategie a koordinace

22

centralizované přímé

3 380

21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy

Správní výdaje

248

centralizované přímé

Zajišťování potravin

258

centralizované přímé

Nestátní subjekty v oblasti rozvoje

172

centralizované přímé

Životní prostředí a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, včetně energie

76

centralizované přímé

Lidský a sociální rozvoj

127

centralizované přímé/společné

Zeměpisná spolupráce se státy AKT

223

centralizované přímé/decentralizované/společné

Opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc

24

centralizované přímé

Politická strategie a koordinace

13

centralizované přímé

1 141

22

Rozšíření

Správní výdaje

71

centralizované přímé

Proces a strategie rozšíření

1 388

centralizované přímé/nepřímé/decentralizované

Finanční podpora po přistoupení

66

centralizované přímé/decentralizované

Informační a komunikační strategie

9

centralizované přímé

1 534

23

Humanitární pomoc

Správní výdaje

21

centralizované přímé

Humanitární pomoc

862

centralizované přímé/společné

883

Správní výdaje celkem (7)

676

Provozní výdaje celkem

6 262

Platby za rok celkem

6 938

Závazky za rok celkem

7 415

Zdroj: Účetní závěrka Evropských společenství za rozpočtový rok 2008, svazek II, příloha B.

Zvláštní charakteristiky skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“

| 8.2 | Výdaje na vnější vztahy a rozvoj provádí Úřad pro spolupráci EuropeAid (úřad EuropeAid) a rovněž generální ředitelství pro vnější vztahy (GŘ RELEX). Výdaje na rozšíření jsou prováděny generálním ředitelstvím pro rozšíření (GŘ ELARG) a humanitární pomoc, včetně potravinové pomoci, provádí generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO). |
| --- | --- |

8.2

Výdaje na vnější vztahy a rozvoj provádí Úřad pro spolupráci EuropeAid (úřad EuropeAid) a rovněž generální ředitelství pro vnější vztahy (GŘ RELEX). Výdaje na rozšíření jsou prováděny generálním ředitelstvím pro rozšíření (GŘ ELARG) a humanitární pomoc, včetně potravinové pomoci, provádí generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO).

| 8.3 | Výdaje prováděné úřadem EuropeAid zahrnují:






  a) | finanční a technickou pomoc zemím Asie a Latinské Ameriky a spolupráci s nimi; |
| --- | --- | --- |

8.3

Výdaje prováděné úřadem EuropeAid zahrnují:

a)

finanční a technickou pomoc zemím Asie a Latinské Ameriky a spolupráci s nimi;

| b) | evropskou politiku sousedství včetně strategického partnerství s Ruskem; |
| --- | --- |

b)

evropskou politiku sousedství včetně strategického partnerství s Ruskem;

| c) | tematické programy, které zahrnují zajišťování potravin, nestátní subjekty a orgány místní správy, životní prostředí, zdraví a vzdělávání, demokracii a lidská práva. |
| --- | --- |

c)

tematické programy, které zahrnují zajišťování potravin, nestátní subjekty a orgány místní správy, životní prostředí, zdraví a vzdělávání, demokracii a lidská práva.

| 8.4 | Většina výdajů spadá pod přímé centralizované řízení, které provádějí útvary Komise buď v jejím ústředí, nebo v delegacích Komise v příslušných třetích zemích. Společné řízení se vztahuje na pomoc poskytovanou prostřednictvím mezinárodních organizací. |
| --- | --- |

8.4

Většina výdajů spadá pod přímé centralizované řízení, které provádějí útvary Komise buď v jejím ústředí, nebo v delegacích Komise v příslušných třetích zemích. Společné řízení se vztahuje na pomoc poskytovanou prostřednictvím mezinárodních organizací.

| 8.5 | Velkou část výdajů tvoří platby rozpočtové podpory a platby (zálohy/předběžné financování) poskytované organizacím provádějícím rozvojové projekty, k nimž patří vládní instituce, nevládní organizace a mezinárodní organizace. |
| --- | --- |

8.5

Velkou část výdajů tvoří platby rozpočtové podpory a platby (zálohy/předběžné financování) poskytované organizacím provádějícím rozvojové projekty, k nimž patří vládní instituce, nevládní organizace a mezinárodní organizace.

| 8.6 | Podporované projekty jsou rozptýleny do více než 150 zemí a prováděcí organizace se od sebe výrazně liší jak velikostí, tak pravomocemi. Každý projekt zahrnuje velké množství jednotlivých plateb, které podléhají složitým pravidlům, zejména pokud jde o zadávací řízení a původ dodávek. |
| --- | --- |

8.6

Podporované projekty jsou rozptýleny do více než 150 zemí a prováděcí organizace se od sebe výrazně liší jak velikostí, tak pravomocemi. Každý projekt zahrnuje velké množství jednotlivých plateb, které podléhají složitým pravidlům, zejména pokud jde o zadávací řízení a původ dodávek.

| 8.7 | U výdajů řízených GŘ RELEX se používají tyto způsoby řízení:






  a) | nepřímé centralizované řízení nebo společné řízení s mezinárodními organizacemi v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky; |
| --- | --- | --- |

8.7

U výdajů řízených GŘ RELEX se používají tyto způsoby řízení:

a)

nepřímé centralizované řízení nebo společné řízení s mezinárodními organizacemi v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky;

| b) | přímé centralizované řízení pro vztahy a spolupráci s průmyslově vyspělými nečlenskými státy (nástroj pro průmyslově vyspělé země) a pro reakci na krize a globální hrozby pro bezpečnost (nástroj stability). Projekty provádí buď ústředí, nebo delegace. |
| --- | --- |

b)

přímé centralizované řízení pro vztahy a spolupráci s průmyslově vyspělými nečlenskými státy (nástroj pro průmyslově vyspělé země) a pro reakci na krize a globální hrozby pro bezpečnost (nástroj stability). Projekty provádí buď ústředí, nebo delegace.

| 8.8 | GŘ ELARG řídí výdaje související se strategií a procesem rozšíření především v rámci nástroje předvstupní pomoci, programu Phare včetně povstupní pomoci, programu CARDS a předvstupní finanční pomoci pro Turecko. (2), and pre-accession financial assistance for Turkey. |
| --- | --- |

8.8

GŘ ELARG řídí výdaje související se strategií a procesem rozšíření především v rámci nástroje předvstupní pomoci, programu Phare včetně povstupní pomoci, programu CARDS a předvstupní finanční pomoci pro Turecko. (2), and pre-accession financial assistance for Turkey.

| 8.9 | Platby se obecně uskutečňují na základě centralizovaného nebo decentralizovaného způsobu řízení. V případě decentralizovaného řízení jsou kontroly ex ante týkající se rozhodnutí o udělení zakázky prováděny delegacemi Komise, přičemž za určitých podmínek se od těchto kontrol upouští. |
| --- | --- |

8.9

Platby se obecně uskutečňují na základě centralizovaného nebo decentralizovaného způsobu řízení. V případě decentralizovaného řízení jsou kontroly ex ante týkající se rozhodnutí o udělení zakázky prováděny delegacemi Komise, přičemž za určitých podmínek se od těchto kontrol upouští.

| 8.10 | V případě finanční pomoci EU potenciálním kandidátským zemím (Albánie, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Srbsko a Kosovo (3)) a také Bývalé jugoslávské republice Makedonii jsou příslušné výdaje většinou přímo řízeny delegacemi. Počínaje říjnem 2008 zahrnují tyto výdaje tu část pomoci, která se dříve přidělovala prostřednictvím Evropské agentury pro obnovu. |
| --- | --- |

8.10

V případě finanční pomoci EU potenciálním kandidátským zemím (Albánie, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Srbsko a Kosovo (3)) a také Bývalé jugoslávské republice Makedonii jsou příslušné výdaje většinou přímo řízeny delegacemi. Počínaje říjnem 2008 zahrnují tyto výdaje tu část pomoci, která se dříve přidělovala prostřednictvím Evropské agentury pro obnovu.

| 8.11 | Výdaje prováděné GŘ ECHO jsou řízeny na úrovni ústředí. Zhruba polovina rozpočtových prostředků přidělených na závazky souvisí s nevládními organizacemi (přímé centralizované řízení) a polovina s OSN a dalšími mezinárodními organizacemi (společné řízení). |
| --- | --- |

8.11

Výdaje prováděné GŘ ECHO jsou řízeny na úrovni ústředí. Zhruba polovina rozpočtových prostředků přidělených na závazky souvisí s nevládními organizacemi (přímé centralizované řízení) a polovina s OSN a dalšími mezinárodními organizacemi (společné řízení).

Rozsah auditu

| 8.12 | Audit měl tři hlavní součásti:






  a) | testování věcné správnosti plateb, jež byly provedeny v roce 2008, na základě reprezentativního statistického vzorku 180 položek (viz body
  1.1
  a
  1.2 přílohy 8.1
  ). Vzorek se skládal z plateb prováděcím organizacím, plateb rozpočtové podpory a plateb svěřeneckým fondům a dalších plateb, které Komise provedla přímo například na základě zakázek na stavební práce, služby nebo dodávky; |
| --- | --- | --- |

8.12

Audit měl tři hlavní součásti:

a)

testování věcné správnosti plateb, jež byly provedeny v roce 2008, na základě reprezentativního statistického vzorku 180 položek (viz body
  1.1
  a
  1.2 přílohy 8.1
  ). Vzorek se skládal z plateb prováděcím organizacím, plateb rozpočtové podpory a plateb svěřeneckým fondům a dalších plateb, které Komise provedla přímo například na základě zakázek na stavební práce, služby nebo dodávky;

| b) | hodnocení systémů dohledu a kontroly Komise v ústředí i delegacích, včetně:






  i) | kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb, |
| --- | --- | --- |

b)

hodnocení systémů dohledu a kontroly Komise v ústředí i delegacích, včetně:

i)

kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb,

| ii) | činností v oblasti řízení a dohledu, |
| --- | --- |

ii)

činností v oblasti řízení a dohledu,

| iii) | externích auditů, |
| --- | --- |

iii)

externích auditů,

| iv) | interního auditu; |
| --- | --- |

iv)

interního auditu;

| c) | kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti (viz
  příloha 8.2
  ). |
| --- | --- |

c)

kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti (viz
  příloha 8.2
  ).

| 8.13 | Je třeba poznamenat, že u plateb provedených agenturám OSN se auditoři Účetního dvora potýkají s problémy při získávání auditních zpráv od OSN týkajících se projektových výdajů a také potřebné podkladové dokumentace. Dochází k tomu navzdory opatřením, které Komise přijala, aby Účetnímu dvoru umožnila vykonávat příslušnou auditní práci. |
| --- | --- |

8.13

Je třeba poznamenat, že u plateb provedených agenturám OSN se auditoři Účetního dvora potýkají s problémy při získávání auditních zpráv od OSN týkajících se projektových výdajů a také potřebné podkladové dokumentace. Dochází k tomu navzdory opatřením, které Komise přijala, aby Účetnímu dvoru umožnila vykonávat příslušnou auditní práci.

| 8.13 | Komise plně podporuje žádosti Účetního dvora o informace od agentur OSN v rámci finanční a správní rámcové dohody (FAFA) podepsané mezi Evropským společenstvím a Organizací spojených národů dne 29. dubna 2003. |
| --- | --- |

8.13

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 8.14 | Při testování věcné správnosti u skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ byla zjištěna významná míra chyb. Výsledky tohoto testování předkládá a podrobněji analyzuje
  příloha 8.1. |
| --- | --- |

8.14

Při testování věcné správnosti u skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ byla zjištěna významná míra chyb. Výsledky tohoto testování předkládá a podrobněji analyzuje
  příloha 8.1.

| 8.15 | Testované operace zahrnují platby provedené útvary Komise buď přímo dodavatelům a konzultantům, nebo prováděcím organizacím. U obou typů plateb byla zjištěna významná míra chyb. |
| --- | --- |

8.15

Testované operace zahrnují platby provedené útvary Komise buď přímo dodavatelům a konzultantům, nebo prováděcím organizacím. U obou typů plateb byla zjištěna významná míra chyb.

| 8.16 | U plateb, které byly provedeny útvary Komise přímo dodavatelům a konzultantům, představují nejdůležitější zjištěné chyby: |
| --- | --- |

8.16

U plateb, které byly provedeny útvary Komise přímo dodavatelům a konzultantům, představují nejdůležitější zjištěné chyby:

8.16

| a) | vyčíslitelné chyby ve způsobilosti (týkající se například DPH a jiných daní a nesplnění požadovaných nezbytných podmínek); |
| --- | --- |

a)

vyčíslitelné chyby ve způsobilosti (týkající se například DPH a jiných daní a nesplnění požadovaných nezbytných podmínek);

| a) | U jednoho z příkladů uvedených Účetním dvorem se Komise domnívá, že jej nelze označit za vyčíslitelnou chybu pouze na základě toho, že nebyly dodrženy formální požadavky zakázky. |
| --- | --- |

a)

| b) | vyčíslitelné chyby v přesnosti (například chyby ve výpočtech včetně případů plateb rozpočtové podpory); |
| --- | --- |

b)

vyčíslitelné chyby v přesnosti (například chyby ve výpočtech včetně případů plateb rozpočtové podpory);

| c) | nevyčíslitelné chyby v dodržování předpisů (například nedodržování lhůt, chybějící základní podkladová dokumentace, nesrovnalosti v postupech zadávání zakázek). |
| --- | --- |

c)

nevyčíslitelné chyby v dodržování předpisů (například nedodržování lhůt, chybějící základní podkladová dokumentace, nesrovnalosti v postupech zadávání zakázek).

| c) | Pokud jde o dodržování platebních lhůt, Komise v zájmu řádného finančního řízení v některých případech neinformovala dodavatele o pozastavení plateb, pokud existovalo podezření na finanční nesrovnalost a probíhalo vyšetřování. |
| --- | --- |

c)

| 8.17 | Co se týče prováděcích organizací, zjištěné chyby představovaly zejména: |
| --- | --- |

8.17

Co se týče prováděcích organizací, zjištěné chyby představovaly zejména:

8.17

| a) | vyčíslitelné chyby ve způsobilosti (zahrnutí nezpůsobilých výdajů do žádostí o náhradu výdajů projektu a nesrovnalosti u zadávacích řízení a postupů udílení zakázek); |
| --- | --- |

a)

vyčíslitelné chyby ve způsobilosti (zahrnutí nezpůsobilých výdajů do žádostí o náhradu výdajů projektu a nesrovnalosti u zadávacích řízení a postupů udílení zakázek);

| a) | Komise nesouhlasí s tím, že Účetní dvůr jako vyčíslitelnou chybu ve způsobilosti klasifikoval jeden případ související s nesrovnalostí, které se dopustil subdodavatel, kdy se Komise zcela vědomě a po důkladném posouzení situace rozhodla provést sníženou platbu v souladu s články 81, 113 a 119 finančního nařízení. To má dopad na přílohu 8.1 jak z hlediska podílu operací, u nichž se vyskytla chyba, tak z hlediska udávané celkové míry chyb.

  Povinné finanční audity před provedením konečných plateb, plánované v rámci kontrolního systému Komise, Komisi umožňují zjistit a opravit chyby v zálohách či předběžném financování, které Účetní dvůr nalezl, v některém z dalších účetních období. |
| --- | --- |

a)

Povinné finanční audity před provedením konečných plateb, plánované v rámci kontrolního systému Komise, Komisi umožňují zjistit a opravit chyby v zálohách či předběžném financování, které Účetní dvůr nalezl, v některém z dalších účetních období.

| b) | jednu vyčíslitelnou chybu v přesnosti (nesprávné směnné kurzy). |
| --- | --- |

b)

jednu vyčíslitelnou chybu v přesnosti (nesprávné směnné kurzy).

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Systémy související se správností operací

| 8.18 | K systémům posuzovaným Účetním dvorem, souvisejícím se správností operací, patřily kontroly ex ante prováděné u plateb a zakázek (na základě výsledků testování věcné správnosti), dále činnosti v oblasti řízení a dohledu, systém externích auditů a kontrol ex post a funkce interního auditu. Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly u všech GŘ je „částečně účelné“ (viz
  část 2 přílohy 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.18

K systémům posuzovaným Účetním dvorem, souvisejícím se správností operací, patřily kontroly ex ante prováděné u plateb a zakázek (na základě výsledků testování věcné správnosti), dále činnosti v oblasti řízení a dohledu, systém externích auditů a kontrol ex post a funkce interního auditu. Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly u všech GŘ je „částečně účelné“ (viz
  část 2 přílohy 8.1
  ).

| 8.18 | Komise se domnívá, že kontrolní prostředí pro skupinu politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ se ve srovnání s předchozími roky významně zlepšilo (a doporučení Účetního dvora z minulých let byla provedena). Například byly v daném období podstatně posíleny kontroly ex ante úřadu EuropeAid, zejména pokud jde o audity (ex ante a ex post), u nichž se od roku 2007 začalo používat nové standardní zadání, nové systémy IT a nové metodiky. Vlastní kontroly ex post Komise (v úřadu EuropeAid a GŘ ECHO) potvrzují velmi nízkou úroveň zbytkových chyb v okamžiku provedení konečné platby/ukončení projektu. |
| --- | --- |

8.18

| 8.19 | Účetní dvůr na základě svého provedeného auditu rovněž analyzoval účelnost společného informačního systému pro oblast vnějších vztahů (CRIS). Jde o důležitý nástroj, který mají k dispozici úřad EuropeAid, GŘ RELEX a GŘ ELARG, na úrovni ústředí i delegací, pro řízení výdajů, za něž odpovídají. |
| --- | --- |

8.19

Účetní dvůr na základě svého provedeného auditu rovněž analyzoval účelnost společného informačního systému pro oblast vnějších vztahů (CRIS). Jde o důležitý nástroj, který mají k dispozici úřad EuropeAid, GŘ RELEX a GŘ ELARG, na úrovni ústředí i delegací, pro řízení výdajů, za něž odpovídají.

Úřad EuropeAid

| 8.20 | Úřad EuropeAid řídí výdaje financované jak z rozpočtu EU, tak evropskými rozvojovými fondy. Posouzení účelnosti používaných kontrolních systémů je obsahem samostatné zprávy o činnostech financovaných ze sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF), která se zveřejňuje současně s touto výroční zprávou. |
| --- | --- |

8.20

Úřad EuropeAid řídí výdaje financované jak z rozpočtu EU, tak evropskými rozvojovými fondy. Posouzení účelnosti používaných kontrolních systémů je obsahem samostatné zprávy o činnostech financovaných ze sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF), která se zveřejňuje současně s touto výroční zprávou.

| 8.21 | Účetní dvůr zaznamenal, že úřad EuropeAid pokračoval v posilování systému dohledu a kontroly. |
| --- | --- |

8.21

Účetní dvůr zaznamenal, že úřad EuropeAid pokračoval v posilování systému dohledu a kontroly.

| 8.22 | U kontrol ex ante však byly zjištěny nedostatky, mezi něž patří: |
| --- | --- |

8.22

U kontrol ex ante však byly zjištěny nedostatky, mezi něž patří:

8.22

| a) | neúčelné a nedostatečné preventivní kontroly na úrovni útvarů Komise (auditoři zjistili případy, kdy platby byly provedeny bez základní podkladové dokumentace, a případy nesrovnalostí u zadávacích řízení a postupů udílení zakázek realizovaných útvary Komise); |
| --- | --- |

a)

neúčelné a nedostatečné preventivní kontroly na úrovni útvarů Komise (auditoři zjistili případy, kdy platby byly provedeny bez základní podkladové dokumentace, a případy nesrovnalostí u zadávacích řízení a postupů udílení zakázek realizovaných útvary Komise);

| b) | nedostatečné monitorování a podpora organizací majících na starosti realizaci projektů financovaných EU (například organizacím, které provádějí projekty financované EU, není vždy zcela jasné, jaká účetní pravidla se mají použít pro přípravu požadovaných finančních zpráv); |
| --- | --- |

b)

nedostatečné monitorování a podpora organizací majících na starosti realizaci projektů financovaných EU (například organizacím, které provádějí projekty financované EU, není vždy zcela jasné, jaká účetní pravidla se mají použít pro přípravu požadovaných finančních zpráv);

| b) | Podpora organizací majících na starosti realizaci projektů financovaných EU je značná a zahrnuje poskytování tištěných pokynů, kvalitně udržovanou internetovou stránku úřadu EuropeAid o financování a zakázkách, školení v terénu a poradenství na místě, které poskytují pracovníci delegací zabývající se financováním a zakázkami. Například v případě nástroje evropské politiky sousedství byla v roce 2008 nabídnuta školení v terénu o financování a zakázkách v celkové délce 29 dní, přičemž 76 % (151 z 200) míst bylo využito odbornými ministerstvy a pracovníky projektů.

  Podporu, monitorování a školení v oblasti finančního řízení je vždy možné dále rozšiřovat a zdokonalovat. V současnosti se připravuje soubor nástrojů pro finanční řízení určený prováděcím organizacím, který by měl být dokončen v roce 2010. |
| --- | --- |

b)

Podporu, monitorování a školení v oblasti finančního řízení je vždy možné dále rozšiřovat a zdokonalovat. V současnosti se připravuje soubor nástrojů pro finanční řízení určený prováděcím organizacím, který by měl být dokončen v roce 2010.

| c) | nedostatky v postupech pro ověření splnění podmínek pro platby u plateb rozpočtové podpory. |
| --- | --- |

c)

nedostatky v postupech pro ověření splnění podmínek pro platby u plateb rozpočtové podpory.

| c) | Komise ve všech svých útvarech prosazuje širokou informovanost o nutnosti zajistit strukturovanější a formálnější přístup k posuzování plateb rozpočtové podpory. V únoru 2009 Komise v procesu schvalování plateb posílila úlohu ověřování ze strany pracovníků odpovědných za financování a zakázky. |
| --- | --- |

c)

| 8.23 | V oblasti využívání externích auditů, která je jednou z nejdůležitějších součástí rámce vnitřní kontroly u úřadu EuropeAid, Účetní dvůr zaznamenal zlepšení u postupů. Konstatuje však, že tyto kontroly celkově zůstávají nadále jen částečně účelné. Navíc bylo zjištěno, že i proces řízení rizik je účelný jen částečně. |
| --- | --- |

8.23

V oblasti využívání externích auditů, která je jednou z nejdůležitějších součástí rámce vnitřní kontroly u úřadu EuropeAid, Účetní dvůr zaznamenal zlepšení u postupů. Konstatuje však, že tyto kontroly celkově zůstávají nadále jen částečně účelné. Navíc bylo zjištěno, že i proces řízení rizik je účelný jen částečně.

| 8.23 | Od roku 2007 byl učiněn podstatný pokrok v metodice auditů a mnohé z nedávných reforem povedou k dalším přínosům v budoucnosti, např. až budou všechny výsledky auditů založeny na standardním zadání z roku 2007.

  Komise pokračuje v úsilí zvyšovat informovanost o procesu řízení rizik. Řízení rizik bylo v roce 2008 prioritním standardem vnitřní kontroly. V ústředí i ve všech regionech, které jsou příjemci vnější pomoci, se na toto téma uskutečnila řada školení. Pro proces řízení rizik v roce 2010 jsou plánována další zlepšení v oblasti školení, včetně nabídky vzdělávání prostřednictvím internetu. |
| --- | --- |

8.23

Komise pokračuje v úsilí zvyšovat informovanost o procesu řízení rizik. Řízení rizik bylo v roce 2008 prioritním standardem vnitřní kontroly. V ústředí i ve všech regionech, které jsou příjemci vnější pomoci, se na toto téma uskutečnila řada školení. Pro proces řízení rizik v roce 2010 jsou plánována další zlepšení v oblasti školení, včetně nabídky vzdělávání prostřednictvím internetu.

| 8.24 | Nedostatky, které přetrvávaly v roce 2008, se týkaly hlavně nesrovnalostí a nedostatků v ročním plánu auditu, v auditním modulu CRIS a v celkovém monitorování výsledků provedených auditů. Mezi tyto nedostatky mezi jiným patří: |
| --- | --- |

8.24

Nedostatky, které přetrvávaly v roce 2008, se týkaly hlavně nesrovnalostí a nedostatků v ročním plánu auditu, v auditním modulu CRIS a v celkovém monitorování výsledků provedených auditů. Mezi tyto nedostatky mezi jiným patří:

| 8.24 | Na základě získaných zkušeností byla během roku 2008 podstatně revidována metodika ročního plánu auditů pro práce prováděné v roce 2009 a nyní probíhají její další revize pro práce, které se uskuteční v roce 2010. Auditní modul CRIS prošel od roku 2007 zásadními změnami. |
| --- | --- |

8.24

| a) | nízká míra provádění ročního plánu auditu; |
| --- | --- |

a)

nízká míra provádění ročního plánu auditu;

| a) | V posledních letech se trvale zvyšuje počet auditů dokončených v daném roce. V roce 2008 bylo dokončeno celkem 455 auditů, což představuje 35 % zvýšení oproti počtu auditů dokončených v roce 2007 (337).

  Načasování většiny auditů nicméně musí odpovídat tempu provádění projektových činností. |
| --- | --- |

a)

Načasování většiny auditů nicméně musí odpovídat tempu provádění projektových činností.

| b) | neúplné informace v auditním modulu CRIS; |
| --- | --- |

b)

neúplné informace v auditním modulu CRIS;

| b) | Rok 2008 byl prvním rokem povinného používání auditního systému CRIS a výsledky byly celkově velice příznivé. Komise ovšem uznává, že je třeba učinit pokrok, pokud jde o včasné vkládání dokumentů do systému. |
| --- | --- |

b)

| c) | nesrovnalosti mezi výsledky jednotlivých provedených auditů a jejich nedostatečná analýza. |
| --- | --- |

c)

nesrovnalosti mezi výsledky jednotlivých provedených auditů a jejich nedostatečná analýza.

| c) | V současnosti probíhá komplexní analýza výsledků auditů zaměřená na audity zadané v rámci systému rámcové smlouvy (FWC). |
| --- | --- |

c)

GŘ RELEX

| 8.25 | Účetní dvůr u GŘ RELEX podrobně hodnotil systémy dohledu a kontroly, které zajišťují správnost operací. Byly zjištěny významné nedostatky v oblasti kontrol ex post. U těchto kontrol ex post byly například naplánovány tři kontroly na místě, z nichž však byly provedeny jen dvě, a z šesti plánovaných externích auditů nebyl ve skutečnosti zahájen ani jeden. |
| --- | --- |

8.25

Účetní dvůr u GŘ RELEX podrobně hodnotil systémy dohledu a kontroly, které zajišťují správnost operací. Byly zjištěny významné nedostatky v oblasti kontrol ex post. U těchto kontrol ex post byly například naplánovány tři kontroly na místě, z nichž však byly provedeny jen dvě, a z šesti plánovaných externích auditů nebyl ve skutečnosti zahájen ani jeden.

| 8.25 | Komise soudí, že vzhledem k rostoucímu objemu rozpočtu by kontroly ex post v roce 2009 měly hrát důležitější úlohu, pokud jde o poskytnutí jistoty pro GŘ RELEX. Provádění plánů bude důkladně monitorováno po celý rok 2009 a využití výsledků auditů a kontrol bude optimalizováno. |
| --- | --- |

8.25

| 8.26 | Provedená analýza navíc odhalila nedostatky ve finančním řízení a v dohledu nad finančními informacemi týkajícími se projektů. Pro ilustraci je možno uvést, že delegace Komise používají CRIS – systém informací o řízení vlastněný úřadem EuropeAid – pro řízení finančních informací souvisejících s projekty GŘ RELEX, u nichž došlo k převodu pravomocí (nástroj stability). Neexistuje však žádné automatizované rozhraní s ústředím, které by umožňovalo sledovat plnění rozpočtu. Plnění rozpočtu se sleduje samostatně za použití tabulkových kalkulátorů získaných ze systému ABAC. To může vést k rozdílům v informacích o řízení. |
| --- | --- |

8.26

Provedená analýza navíc odhalila nedostatky ve finančním řízení a v dohledu nad finančními informacemi týkajícími se projektů. Pro ilustraci je možno uvést, že delegace Komise používají CRIS – systém informací o řízení vlastněný úřadem EuropeAid – pro řízení finančních informací souvisejících s projekty GŘ RELEX, u nichž došlo k převodu pravomocí (nástroj stability). Neexistuje však žádné automatizované rozhraní s ústředím, které by umožňovalo sledovat plnění rozpočtu. Plnění rozpočtu se sleduje samostatně za použití tabulkových kalkulátorů získaných ze systému ABAC. To může vést k rozdílům v informacích o řízení.

GŘ ELARG

| 8.27 | Z celkového posouzení systémů, které provedl Účetní dvůr, vyplývá, že tyto systémy jsou účelné jen částečně, a to v důsledku nedostatků zjištěných u oddělení interního auditu tohoto generálního ředitelství a u jím prováděných kontrol ex post. Plán práce oddělení interního auditu vycházel z posouzení rizik, jeho víceletý program však nebyl dostatečně rozpracován. Vzhledem k rostoucímu objemu finančních prostředků Účetní dvůr zdůrazňuje také důležitost zvláštní strategie pro následné kontroly centrálně řízených projektů, které jsou předpokládané v ročním plánu řízení (AMP). Účelnost oblasti kontrol ex ante se ukázala jako uspokojivá. |
| --- | --- |

8.27

Z celkového posouzení systémů, které provedl Účetní dvůr, vyplývá, že tyto systémy jsou účelné jen částečně, a to v důsledku nedostatků zjištěných u oddělení interního auditu tohoto generálního ředitelství a u jím prováděných kontrol ex post. Plán práce oddělení interního auditu vycházel z posouzení rizik, jeho víceletý program však nebyl dostatečně rozpracován. Vzhledem k rostoucímu objemu finančních prostředků Účetní dvůr zdůrazňuje také důležitost zvláštní strategie pro následné kontroly centrálně řízených projektů, které jsou předpokládané v ročním plánu řízení (AMP). Účelnost oblasti kontrol ex ante se ukázala jako uspokojivá.

| 8.27 | Komise se s přihlédnutím k zavedeným vylepšením zcela neztotožňuje s posouzením Účetního dvora, co se týče účelnosti systému kontrol ex post a auditního systému.

  Kvůli rychle se měnícímu prostředí je pro GŘ ELARG víceleté plánování obtížné, a plány je tudíž nutné průběžně upravovat.


  Začátkem roku 2009 GŘ ELARG přijalo komplexní kontrolní strategii, která zahrnuje všechny způsoby řízení, včetně centralizovaného řízení. V současnosti pak zvažuje přijetí zvláštní politiky pro kontroly ex post u centralizovaného řízení, a to na základě zkušeností získaných v rámci pilotní akce uskutečněné v roce 2008 a se zohledněním poměru mezi náklady a přínosy. |
| --- | --- |

8.27

Kvůli rychle se měnícímu prostředí je pro GŘ ELARG víceleté plánování obtížné, a plány je tudíž nutné průběžně upravovat.

Začátkem roku 2009 GŘ ELARG přijalo komplexní kontrolní strategii, která zahrnuje všechny způsoby řízení, včetně centralizovaného řízení. V současnosti pak zvažuje přijetí zvláštní politiky pro kontroly ex post u centralizovaného řízení, a to na základě zkušeností získaných v rámci pilotní akce uskutečněné v roce 2008 a se zohledněním poměru mezi náklady a přínosy.

| 8.28 | Přetrvávají navíc zásadní nedostatky týkající se možných nesrovnalostí u řízení finančních prostředků programu Phare dvěma implementačními agenturami v Bulharsku. Účetní dvůr má i nadále za to, že klíčové vnitřní kontroly ve státní správě v Bulharsku jsou jen částečně účelné (viz
  příloha 8.2
  ). |
| --- | --- |

8.28

Přetrvávají navíc zásadní nedostatky týkající se možných nesrovnalostí u řízení finančních prostředků programu Phare dvěma implementačními agenturami v Bulharsku. Účetní dvůr má i nadále za to, že klíčové vnitřní kontroly ve státní správě v Bulharsku jsou jen částečně účelné (viz
  příloha 8.2
  ).

| 8.28 | V důsledku odhalení řady systémových nedostatků Komise ke konci února 2008 pozastavila všechny platby a v červenci 2008 zrušila akreditaci dotčených dvou agentur. I v případě, že by jakékoli systémové nedostatky přetrvávaly, neexistuje již možnost uzavírat nesprávné smlouvy, protože smluvní vázání prostředků z programu Phare bylo ukončeno. |
| --- | --- |

8.28

GŘ ECHO

| 8.29 | Oddělení interního auditu bylo v tomto generálním ředitelství zřízeno v roce 2008 (GŘ ECHO předtím pro tento účel využívalo oddělení interního auditu úřadu EuropeAid). Dle názoru Účetního dvora byl rok 2008 pro toto oddělení přechodným rokem a lze očekávat, že tento nový organizační útvar dosáhne plného účinku až od roku 2009. |
| --- | --- |

8.29

Oddělení interního auditu bylo v tomto generálním ředitelství zřízeno v roce 2008 (GŘ ECHO předtím pro tento účel využívalo oddělení interního auditu úřadu EuropeAid). Dle názoru Účetního dvora byl rok 2008 pro toto oddělení přechodným rokem a lze očekávat, že tento nový organizační útvar dosáhne plného účinku až od roku 2009.

| 8.30 | Co se týče systému externích auditů, a zejména strategie auditu tohoto generálního ředitelství, Účetní dvůr zjistil snahu zvýšit podíl projektů, u nichž jsou prováděny audity v terénu. |
| --- | --- |

8.30

Co se týče systému externích auditů, a zejména strategie auditu tohoto generálního ředitelství, Účetní dvůr zjistil snahu zvýšit podíl projektů, u nichž jsou prováděny audity v terénu.

Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS)

| 8.31 | Během testování operací bylo zjištěno, že informace obsažené v systému CRIS nejsou vždy úplně přesné. Byly zjištěny chyby v kódech jak u údajů o platbách, tak o závazcích (například v případě projektů a/nebo zakázek, u nichž byl chybně zadán kód země). Další chyby mohou ovlivnit spolehlivost finančních výkazů Komise (týkají se například data vypršení platnosti bankovních záruk a způsobu řízení projektů/zakázek). |
| --- | --- |

8.31

Během testování operací bylo zjištěno, že informace obsažené v systému CRIS nejsou vždy úplně přesné. Byly zjištěny chyby v kódech jak u údajů o platbách, tak o závazcích (například v případě projektů a/nebo zakázek, u nichž byl chybně zadán kód země). Další chyby mohou ovlivnit spolehlivost finančních výkazů Komise (týkají se například data vypršení platnosti bankovních záruk a způsobu řízení projektů/zakázek).

| 8.31 | Pro zvýšení kvality údajů v systému CRIS se provádí řada opatření. Zaprvé jsou připravována jasná a lépe dokumentovaná pravidla pro zadávání údajů a systém CRIS je pravidelně přezkoumáván a odpovídajícím způsobem upravován. Zadruhé probíhají práce na zvýšení kvality údajů, které v systému již jsou, včetně auditu kvality údajů (s cílem stanovit základní příčiny problémů), čištění dat a monitorování kvality údajů, které zajistí průběžný přehled o stavu jejich kvality. |
| --- | --- |

8.31

| 8.32 | Auditoři navíc zaznamenali existenci technických omezení, s nimž se uživatelé systému musí často potýkat a které mohou ovlivnit správnost zpracovávaných transakcí (jsou běžné případy plateb, které byly v důsledku nedostupnosti systému provedeny po stanovených termínech). |
| --- | --- |

8.32

Auditoři navíc zaznamenali existenci technických omezení, s nimž se uživatelé systému musí často potýkat a které mohou ovlivnit správnost zpracovávaných transakcí (jsou běžné případy plateb, které byly v důsledku nedostupnosti systému provedeny po stanovených termínech).

| 8.32 | Systém CRIS byl v roce 2008 několikrát po určitou dobu nedostupný především kvůli technickým nárokům začlenění účtů Evropského rozvojového fondu do centrálního účetního systému Komise v únoru 2009, což byla jednorázová akce. Od té doby však byla podniknuta řada kroků k omezení dob nedostupnosti systému CRIS. |
| --- | --- |

8.32

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

Závěry

| 8.33 | Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že platby za rozpočtový rok 2008 u skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ obsahovaly významné chyby. |
| --- | --- |

8.33

Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že platby za rozpočtový rok 2008 u skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ obsahovaly významné chyby.

| 8.33 | Komise své kontroly připravila tak, aby pokrývaly celou dobu trvání jejích víceletých projektů. Účetní dvůr používá roční přístup, který vede ke kumulaci všech chyb nalezených v určitém roce. Většinu finančních chyb toho typu, které zjistil Účetní dvůr, by zjistila i Komise během obvyklých kontrol ex ante a opravila by je v následujícím účetním období ještě před uzavřením účtů projektu, takže by zůstala jen nízká úroveň zbytkových chyb. |
| --- | --- |

8.33

| 8.34 | Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že systémy kontroly a dohledu sloužící k zajišťování správnosti operací v oblasti vnější pomoci, rozvoje a rozšíření jsou jen částečně účelné. |
| --- | --- |

8.34

Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že systémy kontroly a dohledu sloužící k zajišťování správnosti operací v oblasti vnější pomoci, rozvoje a rozšíření jsou jen částečně účelné.

| 8.34 | Komise se domnívá, že kontrolní prostředí pro skupinu politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ se ve srovnání s předchozími roky významně zlepšilo (a doporučení Účetního dvora z minulých let byla provedena). Mnoho významných prvků klíčových kontrolních systémů bylo na základě posouzení označeno za účelné. |
| --- | --- |

8.34

Doporučení

| 8.35 | Účetní dvůr doporučuje: |
| --- | --- |

8.35

Účetní dvůr doporučuje:

8.35

| a) | přijmout opatření na zlepšení účelnosti systému kontrol ex ante Komise pro platby a zakázky (úřad EuropeAid a GŘ RELEX); |
| --- | --- |

a)

přijmout opatření na zlepšení účelnosti systému kontrol ex ante Komise pro platby a zakázky (úřad EuropeAid a GŘ RELEX);

| a) | Komise se s přihlédnutím k zavedeným vylepšením zcela neztotožňuje s posouzením Účetního dvora, pokud jde o účelnost kontroly ex ante úřadu EuropeAid. Komise nicméně uznává, že v rámci jejího trvalého úsilí o zlepšování celkového systému vnitřní kontroly je nutná další práce na architektuře kontrolních systémů pro vnější pomoc. Se zohledněním této skutečnosti a ve spojení s prací Komise v oblasti přijatelného rizika výskytu chyb zahájí EuropeAid v roce 2010 přezkum své kontrolní strategie.

  Komise souhlasí s tím, že používání kontrol ex ante v GŘ RELEX by mělo být lépe dokumentováno. |
| --- | --- |

a)

Komise souhlasí s tím, že používání kontrol ex ante v GŘ RELEX by mělo být lépe dokumentováno.

| b) | více podporovat organizace, které realizují projekty financované EU, a důkladněji je sledovat; |
| --- | --- |

b)

více podporovat organizace, které realizují projekty financované EU, a důkladněji je sledovat;

| b) | Komise uznává, že podporu a monitorování finančního řízení je třeba dále rozšířit a zdokonalit. V současnosti se připravuje soubor nástrojů pro finanční řízení určený prováděcím organizacím, který by měl být dokončen v roce 2010. |
| --- | --- |

b)

| c) | realističtěji audity a kontroly ex post plánovat, přičemž by se měly brát v úvahu zdroje, které jsou pro tento účel k dispozici, aby tak mohly být výsledné plány řádně plněny; |
| --- | --- |

c)

realističtěji audity a kontroly ex post plánovat, přičemž by se měly brát v úvahu zdroje, které jsou pro tento účel k dispozici, aby tak mohly být výsledné plány řádně plněny;

| c) | Ústředí Komise bude nadále poskytovat pomoc vedoucím auditů (Audit Task Managers), zejména v delegacích, s cílem zlepšit jejich plánování auditů. V souvislosti s přípravou ročního plánu auditů na rok 2009 byly delegace vyzvány, aby věnovaly zvláštní pozornost dostupnosti zdrojů.

  U kontrol ex post operací jsou roční cíle každoročně plněny. |
| --- | --- |

c)

U kontrol ex post operací jsou roční cíle každoročně plněny.

| d) | důkladněji sledovat provádění plánovaných auditů a kontrol ex post, aby tak mohly být jakékoli odchylky okamžitě zjištěny a napraveny; |
| --- | --- |

d)

důkladněji sledovat provádění plánovaných auditů a kontrol ex post, aby tak mohly být jakékoli odchylky okamžitě zjištěny a napraveny;

| d) | Provádění ročních plánů bude důkladně monitorováno po celý rok 2009 a využití výsledků auditů a kontrol bude optimalizováno. |
| --- | --- |

d)

| e) | náležitě zaznamenávat a systematicky analyzovat výsledky provedených auditů a kontrol ex post; |
| --- | --- |

e)

náležitě zaznamenávat a systematicky analyzovat výsledky provedených auditů a kontrol ex post;

| e) | Komise plánuje zdokonalení systému CRIS, které umožní lepší analýzu auditních údajů. |
| --- | --- |

e)

| f) | schválit a realizovat rozpracovanější strategii pro kontroly ex post u centralizovaného řízení (GŘ ELARG). |
| --- | --- |

f)

schválit a realizovat rozpracovanější strategii pro kontroly ex post u centralizovaného řízení (GŘ ELARG).

| f) | Začátkem roku 2009 GŘ ELARG přijalo komplexní kontrolní strategii, která zahrnuje všechny způsoby řízení, včetně centralizovaného řízení. V současnosti zvažuje přijetí zvláštní politiky pro kontroly ex post u centralizovaného řízení, a to na základě zkušeností získaných v rámci pilotní akce uskutečněné v roce 2008 a se zohledněním poměru mezi náklady a přínosy. |
| --- | --- |

f)

| 8.36 | Účetní dvůr rovněž doporučuje, aby se přijala přiměřená opatření a byly provedeny kroky ke zlepšení kvality údajů, které jsou zadávány do různých systémů informací o řízení, jež jsou útvarům Komise k dispozici. |
| --- | --- |

8.36

Účetní dvůr rovněž doporučuje, aby se přijala přiměřená opatření a byly provedeny kroky ke zlepšení kvality údajů, které jsou zadávány do různých systémů informací o řízení, jež jsou útvarům Komise k dispozici.

| 8.36 | Pro zvýšení kvality údajů v systému CRIS se provádí řada opatření. Zaprvé jsou připravována jasná a lépe dokumentovaná pravidla pro zadávání údajů a systém CRIS je pravidelně přezkoumáván a upravován. Zadruhé probíhají práce na zvyšování kvality údajů, které již v systému jsou. |
| --- | --- |

8.36

| 8.37 | Účetní dvůr dále doporučuje, aby se u plateb rozpočtové podpory pokračovalo v dosavadním úsilí o zavedení ukazatelů výkonnosti, jež budou více zaměřeny na výstupy a důsledky. |
| --- | --- |

8.37

Účetní dvůr dále doporučuje, aby se u plateb rozpočtové podpory pokračovalo v dosavadním úsilí o zavedení ukazatelů výkonnosti, jež budou více zaměřeny na výstupy a důsledky.

| 8.37 | Komise vnese ještě více přesnosti do navrhování a měření ukazatelů u operací rozpočtové podpory. V současnosti probíhá revize pokynů k obecné rozpočtové podpoře, aby bylo možné lépe stanovovat a posuzovat podmínky způsobilosti a ukazatele zaměřené na konkrétní výsledky. Cílem je zavést přísnější přístup zaměřený na výsledky, který by využíval procesních ukazatelů výstupů a ukazatelů důsledků. |
| --- | --- |

8.37

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ MIMO PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 5/2006 týkající se programu MEDA

Úvod

| 8.38 | V srpnu 2006 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 5/2006 týkající se programu MEDA (4). Vzhledem k tomu, že platnost nařízení MEDA končila v roce 2006, soustředila se doporučení Účetního dvora na nový evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI), který nabyl účinnosti v roce 2007. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby: |
| --- | --- |

8.38

V srpnu 2006 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 5/2006 týkající se programu MEDA (4). Vzhledem k tomu, že platnost nařízení MEDA končila v roce 2006, soustředila se doporučení Účetního dvora na nový evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI), který nabyl účinnosti v roce 2007. Účetní dvůr Komisi doporučil, aby:

| 8.38 | Komise podnikla nezbytné kroky v návaznosti na doporučení uvedená ve zvláštní zprávě č. 5/2006 týkající se programu MEDA. |
| --- | --- |

8.38

| — | zajistila hladký a rychlý přechod k novým programům pro jednotlivé země, aby se zabránilo negativním důsledkům pro další realizaci, |
| --- | --- |

—

zajistila hladký a rychlý přechod k novým programům pro jednotlivé země, aby se zabránilo negativním důsledkům pro další realizaci,

| — | jasněji vymezila v nových programových dokumentech pro jednotlivé země své strategické cíle a stanovila vhodné ukazatele, což umožní lépe monitorovat a hodnotit dopady, |
| --- | --- |

—

jasněji vymezila v nových programových dokumentech pro jednotlivé země své strategické cíle a stanovila vhodné ukazatele, což umožní lépe monitorovat a hodnotit dopady,

| — | se nadále zaměřila na omezený počet oblastí pomoci pro zajištění soudržnosti a zvládnutelného rozsahu programů, |
| --- | --- |

—

se nadále zaměřila na omezený počet oblastí pomoci pro zajištění soudržnosti a zvládnutelného rozsahu programů,

| — | nadále vyhledávala osvědčené postupy řízení projektů, aby nedocházelo ke zpožděním. |
| --- | --- |

—

nadále vyhledávala osvědčené postupy řízení projektů, aby nedocházelo ke zpožděním.

| 8.39 | Evropský parlament a Evropská rada doporučení Účetního dvora přijaly. Orgán udělující absolutorium navíc poukázal na otázky týkající se viditelnosti činností EU a posílení plánování a realizace u nového nástroje. |
| --- | --- |

8.39

Evropský parlament a Evropská rada doporučení Účetního dvora přijaly. Orgán udělující absolutorium navíc poukázal na otázky týkající se viditelnosti činností EU a posílení plánování a realizace u nového nástroje.

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení

| 8.40 | Komise připravila zprávy o jednotlivých zemích a příslušné strategické programové dokumenty včas. Tok finanční pomoci EU nebyl přechodem ze starého nástroje (MEDA) na nový (ENPI) nijak ovlivněn. Navíc pro roky 2007 a 2008 byly závazky i výplaty (společně pro MEDA a ENPI) dokonce ještě větší než průměr předcházejících let. |
| --- | --- |

8.40

Komise připravila zprávy o jednotlivých zemích a příslušné strategické programové dokumenty včas. Tok finanční pomoci EU nebyl přechodem ze starého nástroje (MEDA) na nový (ENPI) nijak ovlivněn. Navíc pro roky 2007 a 2008 byly závazky i výplaty (společně pro MEDA a ENPI) dokonce ještě větší než průměr předcházejících let.

| 8.41 | Strategické programové dokumenty obsahovaly propracované strategické cíle, které byly v souladu s akčními plány daných zemí, ale které byly většinou popsány příliš všeobecně, v důsledku čehož bylo těžké hodnotit dopad financování EU na konci období stanoveného v těchto strategických dokumentech. Kvalita ukazatelů výkonnosti vytvořených na této úrovni se u jednotlivých států výrazně lišila. Obecně lze říci, že ve strategických dokumentech nebyly definovány základní požadavky a cíle spojené s těmito ukazateli. |
| --- | --- |

8.41

Strategické programové dokumenty obsahovaly propracované strategické cíle, které byly v souladu s akčními plány daných zemí, ale které byly většinou popsány příliš všeobecně, v důsledku čehož bylo těžké hodnotit dopad financování EU na konci období stanoveného v těchto strategických dokumentech. Kvalita ukazatelů výkonnosti vytvořených na této úrovni se u jednotlivých států výrazně lišila. Obecně lze říci, že ve strategických dokumentech nebyly definovány základní požadavky a cíle spojené s těmito ukazateli.

| 8.41 | Viz odpověď na bod 8.46. |
| --- | --- |

8.41

| 8.42 | Komise zaměřila svou podporu na omezený počet oblastí pomoci. Oblasti pomoci korespondovaly s posouzením potřeb každé jednotlivé přijímající země. Komise se navíc snažila i nadále podporovat specifické oblasti a dokonce udržet sektorové programy v rámci nového nástroje ENPI. Komise rovněž podporovala řadu oblastí s vysokou prioritou, které byly společné většině přijímajících států. |
| --- | --- |

8.42

Komise zaměřila svou podporu na omezený počet oblastí pomoci. Oblasti pomoci korespondovaly s posouzením potřeb každé jednotlivé přijímající země. Komise se navíc snažila i nadále podporovat specifické oblasti a dokonce udržet sektorové programy v rámci nového nástroje ENPI. Komise rovněž podporovala řadu oblastí s vysokou prioritou, které byly společné většině přijímajících států.

| 8.43 | Komise pracovala v souladu s ustanoveními nařízení o evropském nástroji sousedství a partnerství (ENPI), což zvýšilo transparentnost financování z EU využívajícího mezinárodní svěřenecké fondy. V nedávné době rovněž vznikly dvě souhrnné hodnotící zprávy o poskytování pomoci ze strany Komise prostřednictvím rozvojových bank a Evropské investiční banky a prostřednictvím organizací patřících pod OSN. Odbor pro hodnocení (5)zadal externím konzultantům vypracování zpráv, jež mají u těchto způsobů poskytování pomoci posoudit přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

8.43

Komise pracovala v souladu s ustanoveními nařízení o evropském nástroji sousedství a partnerství (ENPI), což zvýšilo transparentnost financování z EU využívajícího mezinárodní svěřenecké fondy. V nedávné době rovněž vznikly dvě souhrnné hodnotící zprávy o poskytování pomoci ze strany Komise prostřednictvím rozvojových bank a Evropské investiční banky a prostřednictvím organizací patřících pod OSN. Odbor pro hodnocení (5)zadal externím konzultantům vypracování zpráv, jež mají u těchto způsobů poskytování pomoci posoudit přidanou hodnotu.

| 8.44 | V roce 2008 Komise připravila příručku o komunikaci a viditelnosti. S OSN a Světovou bankou byly v roce 2006 také podepsány konkrétní dohody o komunikaci, viditelnosti a vykazování. |
| --- | --- |

8.44

V roce 2008 Komise připravila příručku o komunikaci a viditelnosti. S OSN a Světovou bankou byly v roce 2006 také podepsány konkrétní dohody o komunikaci, viditelnosti a vykazování.

| 8.45 | Komise přijala opatření k realizaci většiny doporučení obsažených ve zprávě o hodnocení programu MEDA II v polovině období. Konečná hodnotící zpráva, očekávaná v polovině roku 2008, však bude dokončena až v průběhu roku 2009. |
| --- | --- |

8.45

Komise přijala opatření k realizaci většiny doporučení obsažených ve zprávě o hodnocení programu MEDA II v polovině období. Konečná hodnotící zpráva, očekávaná v polovině roku 2008, však bude dokončena až v průběhu roku 2009.

| 8.45 | Viz odpověď na bod 8.46. |
| --- | --- |

8.45

Závěry a doporučení

| 8.46 | Komise již přijala opatření, jež jsou do velké míry v souladu s doporučeními uvedenými v příslušné zprávě. Komise: |
| --- | --- |

8.46

Komise již přijala opatření, jež jsou do velké míry v souladu s doporučeními uvedenými v příslušné zprávě. Komise:

8.46

| — | podnikla nezbytná opatření k zajištění hladkého a rychlého přechodu k novým programům pro jednotlivé země, |
| --- | --- |

—

podnikla nezbytná opatření k zajištění hladkého a rychlého přechodu k novým programům pro jednotlivé země,

| — | však nestanovila strategické cíle a dostatečně kvalitní ukazatele ve všech strategických programových dokumentech. Účetní dvůr tudíž i nadále Komisi doporučuje, aby stanovila strategické cíle a vhodné ukazatele výkonnosti, které by umožnily efektivní posouzení dopadu opatření EU za dané období jako celek, |
| --- | --- |

—

však nestanovila strategické cíle a dostatečně kvalitní ukazatele ve všech strategických programových dokumentech. Účetní dvůr tudíž i nadále Komisi doporučuje, aby stanovila strategické cíle a vhodné ukazatele výkonnosti, které by umožnily efektivní posouzení dopadu opatření EU za dané období jako celek,

| — | Druhá odrážka: Podle nařízení o ENPI se základní ukazatele a ukazatele výkonnosti stanovují v pozdější fázi, tj. při přípravě ročních akčních programů. Tyto ukazatele se stanovují právě v době přípravy programu, protože tehdy se obvykle zvyšuje jejich relevantnost a konkrétnost. Cílem strategických dokumentů o zemích je poskytnout celkový přehled o situaci v dané zemi a představit prioritní strategické oblasti intervence, aby bylo možné řešit hlavní problémy, které byly v příslušné zemi zjištěny. |
| --- | --- |

—

| — | se v souladu s akčními plány a podle zhodnocení potřeb každé jednotlivé přijímající země zaměřila na omezený počet oblastí pomoci, |
| --- | --- |

—

se v souladu s akčními plány a podle zhodnocení potřeb každé jednotlivé přijímající země zaměřila na omezený počet oblastí pomoci,

| — | se i nadále snažila používat při plánování a řízení programů a projektů osvědčené postupy. Komise však má zpoždění s konečnou hodnotící zprávou o programu MEDA, jež by mohla přispět cennými doporučeními k realizaci úvodní fáze ENPI. |
| --- | --- |

—

se i nadále snažila používat při plánování a řízení programů a projektů osvědčené postupy. Komise však má zpoždění s konečnou hodnotící zprávou o programu MEDA, jež by mohla přispět cennými doporučeními k realizaci úvodní fáze ENPI.

| — | Čtvrtá odrážka: Zpráva o hodnocení v polovině období byla dokončena teprve v červenci 2005. Vzhledem k tomu, že nová rozhodnutí o financování programu MEDA byla přijímána ještě v průběhu roku 2006, a v důsledku toho byla řada akcí souvisejících s těmito rozhodnutími realizována ještě v letech 2008 a 2009, bylo rozhodnuto odložit konečnou hodnotící zprávu o jeden rok. Nyní je dokončení této zprávy naplánováno na konec roku 2009. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Pomoc poskytovaná prostřednictvím evropských rozvojových fondů se vykazuje samostatně, protože není financována ze souhrnného rozpočtu.

(2)  Program Phare byl hlavním finančním nástrojem předvstupní strategie pro země střední a východní Evropy. CARDS je program pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci na Balkáně.

(3)  Na základě rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99.

(4)  Úř. věst. C 200, 24.8.2006.

(5)  Odbor pro hodnocení společný pro úřad EuropeAid, generální ředitelství pro rozvoj a generální ředitelství pro vnější vztahy.

(6)  Podle článku 53 finančního nařízení se přímé centralizované řízení uplatňuje v případě, že jsou úkoly plnění rozpočtu prováděny přímo útvary Komise. Nepřímé centralizované řízení se používá tehdy, když Komise svěřuje úkoly plnění rozpočtu dle článků 54–57 finančního nařízení jiným subjektům.

(7)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 11.

Zdroj: Účetní závěrka Evropských společenství za rozpočtový rok 2008, svazek II, příloha B.

PŘÍLOHA 8.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

ČÁST 1:   HLAVNÍ RYSY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZÁKLADĚ VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku

| Rok | Počet testovaných operací |
| --- | --- |
| 2008 | 180 |
| 2007 | 145 |

Rok

Počet testovaných operací

2008

180

2007

145

1.2 —   Struktura vzorku

| Procento testovaných operací | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Vnější vztahy | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy | Rozšíření | Humanitární pomoc | Celkem |
| Konečné/průběžné platby | 30 % | 7 % | 20 % | 3 % | 61 % | 68 % |
| Zálohy | 18 % | 9 % | 1 % | 11 % | 39 % | 32 % |
| Celkem | 48 % | 16 % | 21 % | 14 % | 100 % | 100 % |

Procento testovaných operací

2008

2007

Vnější vztahy

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy

Rozšíření

Humanitární pomoc

Celkem

Konečné/průběžné platby

30 %

7 %

20 %

3 %

61 %

68 %

Zálohy

18 %

9 %

1 %

11 %

39 %

32 %

Celkem

48 %

16 %

21 %

14 %

100 %

100 %

1.3 —   Četnost a odhadovaný dopad chyb

| Chyby | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Vnější vztahy | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy | Rozšíření | Humanitární pomoc | Celkem |
| Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby | 29 % {25} | 38 % {11} | 24 % {9} | 12 % {3} | 27 % {48} | 26 % {37} |
| Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné | 31 % {10} | 45 % {5} | 23 % {3} | 67 % {2} | 34 % {20} | 27 % {10} |
| Dopad vyčíslitelných chyb: Nepravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1) | 2 %–5 % | 2 %–5 % |
| Ve složených závorkách { } jsou uvedeny absolutní počty operací. |

Chyby

2008

2007

Vnější vztahy

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy

Rozšíření

Humanitární pomoc

Celkem

Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby

29 % {25}

38 % {11}

24 % {9}

12 % {3}

27 % {48}

26 % {37}

Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné

31 % {10}

45 % {5}

23 % {3}

67 % {2}

34 % {20}

27 % {10}

Dopad vyčíslitelných chyb: Nepravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1)

2 %–5 %

2 %–5 %

Ve složených závorkách { } jsou uvedeny absolutní počty operací.

1.4 —   Typy chyb

| Procento chyb v testovaných operacích dle typů chyb | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Vnější vztahy | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy | Rozšíření | Humanitární pomoc | Celkem |
| Způsobilost | 9 % | 45 % | 23 % | 67 % | 22 % | 46 % |
| Výskyt | 6 % | 0 % | 0 % | 0 % | 3 % |
| Přesnost | 19 % | 9 % | 15 % | 33 % | 17 % |
| Jiné | 66 % | 46 % | 62 % | 0 % | 58 % | 54 % |
| Celkem | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 % |

Procento chyb v testovaných operacích dle typů chyb

2008

2007

Vnější vztahy

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy

Rozšíření

Humanitární pomoc

Celkem

Způsobilost

9 %

45 %

23 %

67 %

22 %

46 %

Výskyt

6 %

0 %

0 %

0 %

3 %

Přesnost

19 %

9 %

15 %

33 %

17 %

Jiné

66 %

46 %

62 %

0 %

58 %

54 %

Celkem

100

100

100

100

100

100 %

ČÁST 2:   CELKOVÉ POSOUZENÍ SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

2.1 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

Legenda:

| | účelné |
| --- | --- |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| – | irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

účelné

částečně účelné

neúčelné

–

irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

| Systém | Klíčová vnitřní kontrola (Komise) | Klíčové vnitřní kontroly ve státních správách | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- |
| Kontroly ex ante u zakázek a plateb | Řízení a dohled | Externí audity/ závěrečné audity | Interní audity |
| Úřad EuropeAid (2) | ústředí | | | | | – | |
| delegace | | | | |
| GŘ RELEX | | | | | – | |
| (3) |
| GŘ ELARG | | | | | | |
| GŘ ECHO | | | | | – | |

Systém

Klíčová vnitřní kontrola (Komise)

Klíčové vnitřní kontroly ve státních správách

Celkové posouzení

Kontroly ex ante u zakázek a plateb

Řízení a dohled

Externí audity/ závěrečné audity

Interní audity

Úřad EuropeAid (2)

ústředí

–

delegace

GŘ RELEX

–

(3)

GŘ ELARG

GŘ ECHO

–

| Celkové posouzení | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |

Celkové posouzení

2008

2007

---

(1)  Účetní dvůr rozlišuje pro nejpravděpodobnější míru chyb tři rozpětí: méně než 2 %, mezi 2 % a 5 %, více než 5 %.

Ve složených závorkách { } jsou uvedeny absolutní počty operací.

(2)  Toto posouzení je v souladu s posouzením obsaženým ve zprávě o ERF.

(3)  Kontroly ex post.

PŘÍOLOHA 8.2

PŘÍOLOHA 8.2 KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

| Připomínka Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Vnější vztahy a rozvoj |
| Platby rozpočtové podpory |
| Rozpočtovou podporu lze poskytnout, pokud je řízení veřejných výdajů v partnerské zemi dostatečně průhledné, spolehlivé a účelné a pokud partnerská země přijala správně formulované odvětvové nebo makroekonomické politiky schválené hlavními dárci včetně mezinárodních finančních institucí, je-li to vhodné. Komise na tomto základě vypracovala zvláštní pokyny, které stanoví podmínky pro výplatu prostředků, přičemž platba postupných tranší je podmíněna uspokojivým pokrokem při plnění cílů. Ukazatele výkonnosti, které slouží k posuzování a měření dosaženého pokroku, však nebyly ve všech zkoumaných případech časově určené, jasné a jednoznačné a dosažitelné.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.14) | Zavedení ukazatelů výkonnosti, které jsou více zaměřeny na výstupy a důsledky. | Výsledky opatření přijatých v této souvislosti lze již ověřit. | Komise uznává, že u operací rozpočtové podpory je do navrhování a měření ukazatelů třeba vnést ještě větší přesnost. V současnosti probíhá revize pokynů k obecné rozpočtové podpoře, aby bylo možné lépe stanovovat a posuzovat podmínky způsobilosti a ukazatele zaměřené na konkrétní výsledky. Cílem je zavést přísnější přístup zaměřený na výsledky, který by kromě ukazatelů důsledků využíval také procesních ukazatelů a ukazatelů výstupů. |
| Systém externích auditů |
| Úřad EuropeAid zadává další, na analýze rizika založené audity projektů, které mu poskytují další úroveň jistoty. Zatím však nebyly vypracovány úplné postupy, aby mohly být využity všechny možnosti, které tyto audity nabízejí.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.25) | Důkladnější monitorování realizace ročních plánů auditů a lepší využívání výsledků auditů. | Přijatá opatření nejsou ještě plně účelná a v této oblasti je stále zapotřebí další úsilí. | Komise plánuje zdokonalení systému CRIS, které umožní lepší analýzu auditních údajů. |
| Rozšíření |
| Rozšířený systém decentralizovaného provádění (EDIS) |
| V Bulharsku bylo zjištěno, že přes udělenou akreditaci EDIS (která delegaci umožňuje upustit od kontrol ex ante) obsahují dotčené systémy závažné nedostatky.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.12) | Byl vytvořen akční plán, který má zajistit, že dojde ke zlepšením. V únoru 2008 byly příslušným dvěma implementačním agenturám pozastaveny platby a v červenci 2008 byla zrušena jejich akreditace. | Navzdory přijatým opatřením přetrvávají i nadále zásadní nedostatky, které byly příčinou pozastavení plateb a zrušení akreditace EDIS. | Situace se zlepšuje. Ovšem i v případě, že by jakékoli systémové nedostatky přetrvávaly, neexistuje již možnost uzavírat nesprávné smlouvy, protože smluvní vázání prostředků z programu Phare bylo ukončeno. |
| Kontroly ex post (závěrečné audity) |
| Po změně metodiky byl počet zpráv v roce 2007 výjimečně vysoký a u některých nebyla včas přijata následná opatření.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.26) | Komise vyvinula výraznou snahu monitorovat a zpracovávat auditní zprávy. | Došlo již k výraznému zlepšení ve zpracovávání těchto dokumentů. | V roce 2008 bylo zpracováno 133 zpráv, z nichž 89 bylo možné uzavřít. V prvních pěti měsících roku 2009 bylo zpracováno 71 zpráv, včetně 44 zpráv neuzavřených v roce 2008, a 38 zpráv bylo uzavřeno. |
| Humanitární pomoc |
| Externí audity |
| GŘ ECHO v roce 2007 výrazně zvýšilo počet auditů v terénu, avšak podobně jako v roce 2006 se většina auditů prováděla v ústředí partnerů, kde skutečnou existenci výdajů není možné úplně zkontrolovat.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.27) | Komise počet auditů v terénu zvýšila již v roce 2007. | Účetní dvůr zaznamenává úsilí, které bylo u projektů vyvinuto ke zvýšení podílu auditů v terénu. | Skutečná existence výdajů je průběžně kontrolována prostřednictvím monitorování projektů, které provádějí techničtí asistenti, využívání auditů v terénu, kontrol na místě, které vykonávají pracovníci Komise, a zpráv o pokroku a finančních zpráv, jež předkládá partner. GŘ ECHO na základě doporučení Účetního dvora upravilo poměr mezi počtem auditů v ústředí a počtem auditů v terénu v zájmu dosažení optimální a nákladově efektivní rovnováhy. |

Připomínka Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Vnější vztahy a rozvoj

Platby rozpočtové podpory

Rozpočtovou podporu lze poskytnout, pokud je řízení veřejných výdajů v partnerské zemi dostatečně průhledné, spolehlivé a účelné a pokud partnerská země přijala správně formulované odvětvové nebo makroekonomické politiky schválené hlavními dárci včetně mezinárodních finančních institucí, je-li to vhodné. Komise na tomto základě vypracovala zvláštní pokyny, které stanoví podmínky pro výplatu prostředků, přičemž platba postupných tranší je podmíněna uspokojivým pokrokem při plnění cílů. Ukazatele výkonnosti, které slouží k posuzování a měření dosaženého pokroku, však nebyly ve všech zkoumaných případech časově určené, jasné a jednoznačné a dosažitelné.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.14)

Zavedení ukazatelů výkonnosti, které jsou více zaměřeny na výstupy a důsledky.

Výsledky opatření přijatých v této souvislosti lze již ověřit.

Komise uznává, že u operací rozpočtové podpory je do navrhování a měření ukazatelů třeba vnést ještě větší přesnost. V současnosti probíhá revize pokynů k obecné rozpočtové podpoře, aby bylo možné lépe stanovovat a posuzovat podmínky způsobilosti a ukazatele zaměřené na konkrétní výsledky. Cílem je zavést přísnější přístup zaměřený na výsledky, který by kromě ukazatelů důsledků využíval také procesních ukazatelů a ukazatelů výstupů.

Systém externích auditů

Úřad EuropeAid zadává další, na analýze rizika založené audity projektů, které mu poskytují další úroveň jistoty. Zatím však nebyly vypracovány úplné postupy, aby mohly být využity všechny možnosti, které tyto audity nabízejí.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.25)

Důkladnější monitorování realizace ročních plánů auditů a lepší využívání výsledků auditů.

Přijatá opatření nejsou ještě plně účelná a v této oblasti je stále zapotřebí další úsilí.

Komise plánuje zdokonalení systému CRIS, které umožní lepší analýzu auditních údajů.

Rozšíření

Rozšířený systém decentralizovaného provádění (EDIS)

V Bulharsku bylo zjištěno, že přes udělenou akreditaci EDIS (která delegaci umožňuje upustit od kontrol ex ante) obsahují dotčené systémy závažné nedostatky.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.12)

Byl vytvořen akční plán, který má zajistit, že dojde ke zlepšením. V únoru 2008 byly příslušným dvěma implementačním agenturám pozastaveny platby a v červenci 2008 byla zrušena jejich akreditace.

Navzdory přijatým opatřením přetrvávají i nadále zásadní nedostatky, které byly příčinou pozastavení plateb a zrušení akreditace EDIS.

Situace se zlepšuje. Ovšem i v případě, že by jakékoli systémové nedostatky přetrvávaly, neexistuje již možnost uzavírat nesprávné smlouvy, protože smluvní vázání prostředků z programu Phare bylo ukončeno.

Kontroly ex post (závěrečné audity)

Po změně metodiky byl počet zpráv v roce 2007 výjimečně vysoký a u některých nebyla včas přijata následná opatření.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.26)

Komise vyvinula výraznou snahu monitorovat a zpracovávat auditní zprávy.

Došlo již k výraznému zlepšení ve zpracovávání těchto dokumentů.

V roce 2008 bylo zpracováno 133 zpráv, z nichž 89 bylo možné uzavřít. V prvních pěti měsících roku 2009 bylo zpracováno 71 zpráv, včetně 44 zpráv neuzavřených v roce 2008, a 38 zpráv bylo uzavřeno.

Humanitární pomoc

Externí audity

GŘ ECHO v roce 2007 výrazně zvýšilo počet auditů v terénu, avšak podobně jako v roce 2006 se většina auditů prováděla v ústředí partnerů, kde skutečnou existenci výdajů není možné úplně zkontrolovat.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 8.27)

Komise počet auditů v terénu zvýšila již v roce 2007.

Účetní dvůr zaznamenává úsilí, které bylo u projektů vyvinuto ke zvýšení podílu auditů v terénu.

Skutečná existence výdajů je průběžně kontrolována prostřednictvím monitorování projektů, které provádějí techničtí asistenti, využívání auditů v terénu, kontrol na místě, které vykonávají pracovníci Komise, a zpráv o pokroku a finančních zpráv, jež předkládá partner. GŘ ECHO na základě doporučení Účetního dvora upravilo poměr mezi počtem auditů v ústředí a počtem auditů v terénu v zájmu dosažení optimální a nákladově efektivní rovnováhy.

---

KAPITOLA 9

Vzdělávání a občanství

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky skupiny politik „vzdělávání a občanství“

Rozsah auditu

Audit záloh

Správnost operací

Účelnost systémů

Systémy související se správností operací

Systémy pro program celoživotního učení

Kontroly ex post v generálním ředitelství pro vzdělávání a kulturu

Fond pro vnější hranice

Generální ředitelství pro komunikaci

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| Zvláštní charakteristiky skupiny politik „vzdělávání a občanství“ |
| 9.1 | Tato kapitola přináší zvláštní posouzení Účetního dvora, které se týká skupiny politik 15 – Vzdělávání a kultura, 16 – Komunikace a 18 – Prostor svobody, bezpečnosti a práva. Podrobné údaje o pokrytých činnostech, výdajích daného roku a příslušném typu řízení uvádí
  tabulka 9.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

Zvláštní charakteristiky skupiny politik „vzdělávání a občanství“

9.1

Tato kapitola přináší zvláštní posouzení Účetního dvora, které se týká skupiny politik 15 – Vzdělávání a kultura, 16 – Komunikace a 18 – Prostor svobody, bezpečnosti a práva. Podrobné údaje o pokrytých činnostech, výdajích daného roku a příslušném typu řízení uvádí
  tabulka 9.1
  .

Tabulka 9.1 –   Vzdělávání a občanství, platby v roce 2008 podle oblasti politiky

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2008 | Způsob rozpočtového řízení |
| 15 | Vzdělávání a kultura | Správní výdaje (11) | 111 | přímé centralizované |
| Celoživotní vzdělávání včetně mnohojazyčnosti | 1 060 | nepřímé centralizované |
| Rozvoj kulturní spolupráce v Evropě | 48 | nepřímé centralizované |
| Podpora a propagace spolupráce v oblasti mládeže a sportu | 134 | nepřímé centralizované |
| Podpora evropského občanství | 24 | nepřímé centralizované |
| | 1 378 | |
| 16 | Komunikace | Správní výdaje (11) | 104 | přímé centralizované |
| Komunikace a média | 25 | přímé centralizované |
| Komunikace na místní úrovni | 35 | přímé centralizované |
| Analytické a komunikační nástroje | 23 | přímé centralizované |
| | 186 | |
| 18 | Prostor svobody, bezpečnosti a práva | Správní výdaje (11) | 58 | přímé centralizované |
| Solidarita – vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob | 189 | sdílené / nepřímé centralizované |
| Migrační toky – společná migrační a azylová politika | 80 | sdílené |
| Základní práva a občanství | 26 | přímé |
| Bezpečnost a ochrana svobod | 28 | přímé |
| Spravedlnost v trestních a občanských záležitostech | 42 | přímé |
| Drogová prevence a informace | 15 | přímé |
| Politická strategie a koordinace | 7 | přímé |
| | 445 | |
| Správní výdaje celkem | 274 | |
| Provozní výdaje celkem | 1 735 | |
| Platby za rok celkem | 2 009 | |
| Závazky za rok celkem | 2 323 | |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2008

Způsob rozpočtového řízení

15

Vzdělávání a kultura

Správní výdaje (11)

111

přímé centralizované

Celoživotní vzdělávání včetně mnohojazyčnosti

1 060

nepřímé centralizované

Rozvoj kulturní spolupráce v Evropě

48

nepřímé centralizované

Podpora a propagace spolupráce v oblasti mládeže a sportu

134

nepřímé centralizované

Podpora evropského občanství

24

nepřímé centralizované

1 378

16

Komunikace

Správní výdaje (11)

104

přímé centralizované

Komunikace a média

25

přímé centralizované

Komunikace na místní úrovni

35

přímé centralizované

Analytické a komunikační nástroje

23

přímé centralizované

186

18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva

Správní výdaje (11)

58

přímé centralizované

Solidarita – vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob

189

sdílené / nepřímé centralizované

Migrační toky – společná migrační a azylová politika

80

sdílené

Základní práva a občanství

26

přímé

Bezpečnost a ochrana svobod

28

přímé

Spravedlnost v trestních a občanských záležitostech

42

přímé

Drogová prevence a informace

15

přímé

Politická strategie a koordinace

7

přímé

445

Správní výdaje celkem

274

Provozní výdaje celkem

1 735

Platby za rok celkem

2 009

Závazky za rok celkem

2 323

| 9.2 | Tři rozpočtové hlavy v této oblasti jsou téměř výhradně řízeny třemi odpovídajícími generálními ředitelstvími Komise. Jedná se o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC) v případě rozpočtové hlavy 15, generální ředitelství pro komunikaci (GŘ COMM) v případě rozpočtové hlavy 16 a generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost (GŘ JLS) v případě rozpočtové hlavy 18. Většina výdajů v této oblasti je řízena nepřímým centralizovaným nebo sdíleným řízením, přičemž provádění akcí, a to formou víceletých programů, je delegováno na Výkonnou agenturu pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, vnitrostátní agentury (1)či podobné řídící struktury v členských státech. Odpovědné subjekty v členských státech pak přidělují na projekty nebo opatření prováděné soukromými nebo veřejnými příjemci granty a zakázky. Granty se obvykle vyplácejí ve splátkách, jak je popsáno v bodech 9.6 a 9.7. |
| --- | --- |

9.2

Tři rozpočtové hlavy v této oblasti jsou téměř výhradně řízeny třemi odpovídajícími generálními ředitelstvími Komise. Jedná se o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC) v případě rozpočtové hlavy 15, generální ředitelství pro komunikaci (GŘ COMM) v případě rozpočtové hlavy 16 a generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost (GŘ JLS) v případě rozpočtové hlavy 18. Většina výdajů v této oblasti je řízena nepřímým centralizovaným nebo sdíleným řízením, přičemž provádění akcí, a to formou víceletých programů, je delegováno na Výkonnou agenturu pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, vnitrostátní agentury (1)či podobné řídící struktury v členských státech. Odpovědné subjekty v členských státech pak přidělují na projekty nebo opatření prováděné soukromými nebo veřejnými příjemci granty a zakázky. Granty se obvykle vyplácejí ve splátkách, jak je popsáno v bodech 9.6 a 9.7.

| 9.3 | Pokud jde o nový finanční rámec 2007–2013, provádění programů doprovázela změna ve struktuře vnitřní kontroly, která přinesla větší odpovědnost členských států. Aby bylo například možné uzavřít smlouvy vztahující se k programu celoživotního učení, musely vnitrostátní orgány (viz bod 9.13) vydat prohlášení ex ante o zárukách spolehlivosti týkající se finančního řízení výdajů v příslušném členském státě. Tyto orgány musí každý rok předložit prohlášení ex post o zárukách spolehlivosti týkající se správného využívání zdrojů a spolehlivosti systémů a zavedených kontrolních postupů (2). |
| --- | --- |

9.3

Pokud jde o nový finanční rámec 2007–2013, provádění programů doprovázela změna ve struktuře vnitřní kontroly, která přinesla větší odpovědnost členských států. Aby bylo například možné uzavřít smlouvy vztahující se k programu celoživotního učení, musely vnitrostátní orgány (viz bod 9.13) vydat prohlášení ex ante o zárukách spolehlivosti týkající se finančního řízení výdajů v příslušném členském státě. Tyto orgány musí každý rok předložit prohlášení ex post o zárukách spolehlivosti týkající se správného využívání zdrojů a spolehlivosti systémů a zavedených kontrolních postupů (2).

| 9.3 | GŘ EAC upravilo svůj systém dohledu a kontroly založený na jednotném přístupu k auditu. Skládá se z:







  a) | hodnocení prohlášení ex ante o věrohodnosti vnitrostátních orgánů odevzdaného na začátku programového období 2007–2013; |
| --- | --- | --- |

9.3

a)

hodnocení prohlášení ex ante o věrohodnosti vnitrostátních orgánů odevzdaného na začátku programového období 2007–2013;

| b) | systémových monitorovacích a kontrolních návštěv na místě; |
| --- | --- |

b)

systémových monitorovacích a kontrolních návštěv na místě;

| c) | hodnocení ročního prohlášení ex post; |
| --- | --- |

c)

hodnocení ročního prohlášení ex post;

| d) | finančních auditů; |
| --- | --- |

d)

finančních auditů;

| e) | školení s vnitrostátními agenturami a vnitrostátními orgány; |
| --- | --- |

e)

školení s vnitrostátními agenturami a vnitrostátními orgány;

| f) | nepřetržitého informování zúčastněných stran a komunikace s nimi; |
| --- | --- |

f)

nepřetržitého informování zúčastněných stran a komunikace s nimi;

| g) | obvyklého a pravidelně aktualizovaného souboru postupů. |
| --- | --- |

g)

obvyklého a pravidelně aktualizovaného souboru postupů.

Hodnocení ročního prohlášení ex post o věrohodnosti bylo v roce 2008 novým a dodatečným prvkem kontroly.

| 9.4 | Pro podporu EU v oblastech vzdělávání a občanství je charakteristické, že zahrnuje mnoho různých způsobů financování pro různorodé tematické oblasti a druhy projektů, jako jsou granty udělované na akce podporující občanství nebo na akce v oblasti mobility ve vzdělávání a odborné přípravě. Projekty neprovádějí jen organizace z oblasti vzdělávání, ale též soukromé subjekty a subjekty veřejné správy. Konečnými příjemci jsou jednotlivci, povětšinou občané EU. Řízení některých programů, jmenovitě Fondu pro vnější hranice, Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí, Evropského návratového fondu a Evropského fondu pro uprchlíky, však Komise sdílí s členskými státy. |
| --- | --- |

9.4

Pro podporu EU v oblastech vzdělávání a občanství je charakteristické, že zahrnuje mnoho různých způsobů financování pro různorodé tematické oblasti a druhy projektů, jako jsou granty udělované na akce podporující občanství nebo na akce v oblasti mobility ve vzdělávání a odborné přípravě. Projekty neprovádějí jen organizace z oblasti vzdělávání, ale též soukromé subjekty a subjekty veřejné správy. Konečnými příjemci jsou jednotlivci, povětšinou občané EU. Řízení některých programů, jmenovitě Fondu pro vnější hranice, Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí, Evropského návratového fondu a Evropského fondu pro uprchlíky, však Komise sdílí s členskými státy.

Rozsah auditu

| 9.5 | Zvláštní posouzení vychází z:






  a) | testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 150 plateb (viz
  tabulka 9.2
  ); |
| --- | --- | --- |

9.5

Zvláštní posouzení vychází z:

a)

testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 150 plateb (viz
  tabulka 9.2
  );

| b) | testování a hodnocení systémů kontroly pro program celoživotního učení v šesti členských státech, které zahrnovalo vnitrostátní orgány a vnitrostátní agentury (3); |
| --- | --- |

b)

testování a hodnocení systémů kontroly pro program celoživotního učení v šesti členských státech, které zahrnovalo vnitrostátní orgány a vnitrostátní agentury (3);

| c) | posouzení kontrol, které Komise prováděla jako součást svého dohledu u ročních prohlášení o zárukách spolehlivosti za rok 2007 (osvědčení ex post), které ve vztahu k programu celoživotního učení vypracovaly vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

c)

posouzení kontrol, které Komise prováděla jako součást svého dohledu u ročních prohlášení o zárukách spolehlivosti za rok 2007 (osvědčení ex post), které ve vztahu k programu celoživotního učení vypracovaly vnitrostátní orgány;

| d) | posouzení, jak fungují systémy dohledu a kontroly pro Fond pro vnější hranice (FVH); |
| --- | --- |

d)

posouzení, jak fungují systémy dohledu a kontroly pro Fond pro vnější hranice (FVH);

| e) | kontroly opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky Účetního dvora v posledních prohlášeních o věrohodnosti (viz
  příloha 9.2
  ). |
| --- | --- |

e)

kontroly opatření přijatých v návaznosti na hlavní připomínky Účetního dvora v posledních prohlášeních o věrohodnosti (viz
  příloha 9.2
  ).

Audit záloh

| 9.6 | Na základě rozložení výdajů v rozpočtovém roce 2008 vybral Účetní dvůr pro testování věcné správnosti vzorek plateb, který obsahoval 129 operací, u nichž jsou podmínky plateb z velké části formální. Týkají se většinou záloh agenturám EU a vnitrostátním agenturám a dále malého množství čtvrtletních příspěvků na jejich provozní náklady. Tyto platby se provádějí po podpisu smlouvy nebo po schválení pracovního programu, popřípadě u většiny druhých nebo třetích předběžných financování poté, co Komise potvrdí, že 70 % prostředků již poskytnutých jako zálohy bylo vydáno. Součet těchto záloh obvykle odpovídá 100 % maximální povolené částky. Minimální podmínky, které se k těmto platbám váží, znamenají, že riziko chyb je velmi nízké. |
| --- | --- |

9.6

Na základě rozložení výdajů v rozpočtovém roce 2008 vybral Účetní dvůr pro testování věcné správnosti vzorek plateb, který obsahoval 129 operací, u nichž jsou podmínky plateb z velké části formální. Týkají se většinou záloh agenturám EU a vnitrostátním agenturám a dále malého množství čtvrtletních příspěvků na jejich provozní náklady. Tyto platby se provádějí po podpisu smlouvy nebo po schválení pracovního programu, popřípadě u většiny druhých nebo třetích předběžných financování poté, co Komise potvrdí, že 70 % prostředků již poskytnutých jako zálohy bylo vydáno. Součet těchto záloh obvykle odpovídá 100 % maximální povolené částky. Minimální podmínky, které se k těmto platbám váží, znamenají, že riziko chyb je velmi nízké.

| 9.7 | Samotné agentury potom uzavírají grantové dohody s účastnickými organizacemi (4)a zálohy, které dostaly od Komise, spotřebovávají tak, že těmto organizacím vyplácejí zálohy v rozsahu 80 % až 100 % podle druhu programu. Projekty jsou dokončeny během období až dvou let a následně se vypracovávají závěrečné zprávy a mezi agenturou a příjemci se provede vyúčtování. Když se všechny projekty z pracovního programu pro daný rok uzavřou, předloží agentura Komisi konsolidovanou závěrečnou zprávu a Komise pak vypočte závěrečný zůstatek a provede vyúčtování. Lze předpokládat, že vyúčtování projektů mezi příjemcem a agenturou s sebou nese větší riziko než zálohy, neboť s ním jsou spojena všechna obvyklá rizika související s touto oblastí způsobilosti a výskytem vykazovaných výdajů. Vyúčtování projektů však může být předmětem auditu až po svém dokončení, tj. několik let po výplatě prvních záloh. |
| --- | --- |

9.7

Samotné agentury potom uzavírají grantové dohody s účastnickými organizacemi (4)a zálohy, které dostaly od Komise, spotřebovávají tak, že těmto organizacím vyplácejí zálohy v rozsahu 80 % až 100 % podle druhu programu. Projekty jsou dokončeny během období až dvou let a následně se vypracovávají závěrečné zprávy a mezi agenturou a příjemci se provede vyúčtování. Když se všechny projekty z pracovního programu pro daný rok uzavřou, předloží agentura Komisi konsolidovanou závěrečnou zprávu a Komise pak vypočte závěrečný zůstatek a provede vyúčtování. Lze předpokládat, že vyúčtování projektů mezi příjemcem a agenturou s sebou nese větší riziko než zálohy, neboť s ním jsou spojena všechna obvyklá rizika související s touto oblastí způsobilosti a výskytem vykazovaných výdajů. Vyúčtování projektů však může být předmětem auditu až po svém dokončení, tj. několik let po výplatě prvních záloh.

| 9.7 | Komise se rovněž domnívá, že rizika jsou vyšší u konečných plateb, a proto Komise provádí větší kontroly a dohled v této fázi pro snížení těchto rizik.

  Co se týče GŘ EAC, návrh nových programů pro období 2007–2013 přihlíží k doporučením Účetního dvora z předchozích let, která se týkají zjednodušení pravidel a rozsáhlého využívání jednorázového financování. To by mělo snížit riziko spojené s konečnými platbami. |
| --- | --- |

9.7

Co se týče GŘ EAC, návrh nových programů pro období 2007–2013 přihlíží k doporučením Účetního dvora z předchozích let, která se týkají zjednodušení pravidel a rozsáhlého využívání jednorázového financování. To by mělo snížit riziko spojené s konečnými platbami.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 9.8 | Účetní dvůr zjistil, že operace v této skupině politik jako celku neobsahovaly významné chyby. Významnou míru chyb však našel v průběžných a konečných platbách, které prověřoval. |
| --- | --- |

9.8

Účetní dvůr zjistil, že operace v této skupině politik jako celku neobsahovaly významné chyby. Významnou míru chyb však našel v průběžných a konečných platbách, které prověřoval.

| 9.8 | Komise vítá zjištění Účetního dvora o tom, že platby v roce 2008 ve skupině politik vzdělávání a občanství neobsahovaly významné chyby. To je patrný pokrok oproti předcházejícímu roku.

  Komise zaznamenala, že Účetní dvůr našel vyčíslitelné chyby ve 4 z 21 průběžných a konečných plateb, které prověřoval (viz odpověď na bod 9.9). |
| --- | --- |

9.8

Komise zaznamenala, že Účetní dvůr našel vyčíslitelné chyby ve 4 z 21 průběžných a konečných plateb, které prověřoval (viz odpověď na bod 9.9).

| 9.9 | Z 21 konečných a průběžných plateb (5)v celkovém vzorku 150 operací našel Účetní dvůr významnou míru chyb ve správnosti u šesti z těchto plateb. Čtyři platby obsahovaly vyčíslitelné chyby a čtyři nevyčíslitelné chyby, přičemž dvě platby obsahovaly oba druhy chyb.
  Tabulka 9.2
  ukazuje rozložení chyb podle druhu platby a oblasti politiky. |
| --- | --- |

9.9

Z 21 konečných a průběžných plateb (5)v celkovém vzorku 150 operací našel Účetní dvůr významnou míru chyb ve správnosti u šesti z těchto plateb. Čtyři platby obsahovaly vyčíslitelné chyby a čtyři nevyčíslitelné chyby, přičemž dvě platby obsahovaly oba druhy chyb.
  Tabulka 9.2
  ukazuje rozložení chyb podle druhu platby a oblasti politiky.

| 9.9 | Komise následně zkontroluje chyby nalezené Účetním dvorem a v relevantních případech budou získány zpět neoprávněně vyplacené finanční prostředky.

  Chyby zjištěné u GŘ EAC se týkají menších akcí, které spadají do předchozího právního rámce. Návrh nových programů pro období 2007–2013 se zjednodušenými pravidly a rozsáhlým využíváním jednorázového financování by měl snížit rizika spojená s konečnými platbami. |
| --- | --- |

9.9

Chyby zjištěné u GŘ EAC se týkají menších akcí, které spadají do předchozího právního rámce. Návrh nových programů pro období 2007–2013 se zjednodušenými pravidly a rozsáhlým využíváním jednorázového financování by měl snížit rizika spojená s konečnými platbami.

| 9.10 | Pokud jde o 129 testovaných zálohových plateb (6), devět z nich obsahovalo významné nevyčíslitelné chyby a týkalo se záloh, které vyplatilo GŘ JLS a GŘ EAC agenturám. Chyby spočívaly v tom, že závazek byl přijat dříve než požadované rozhodnutí o financování nebo byl přijat bez dostatečně podrobných prognóz peněžních toků. |
| --- | --- |

9.10

Pokud jde o 129 testovaných zálohových plateb (6), devět z nich obsahovalo významné nevyčíslitelné chyby a týkalo se záloh, které vyplatilo GŘ JLS a GŘ EAC agenturám. Chyby spočívaly v tom, že závazek byl přijat dříve než požadované rozhodnutí o financování nebo byl přijat bez dostatečně podrobných prognóz peněžních toků.

| 9.10 | Komise by ráda zdůraznila, že byla učiněna požadovaná rozhodnutí o financování, přestože formálně pozdě (šest dnů v případě JLS). Komise si byla vědoma tehdejších požadavků na hotovost a rozpočtových požadavků agentur.

  Aby se předcházelo takovýmto nevyčíslitelným chybám, rozhodnutí Komise o financování jsou nyní přijímána v dostatečném předstihu a prognózy peněžních toků jsou požadovány pro veškeré platby agenturám (např. prostřednictvím memoranda o porozumění). |
| --- | --- |

9.10

Aby se předcházelo takovýmto nevyčíslitelným chybám, rozhodnutí Komise o financování jsou nyní přijímána v dostatečném předstihu a prognózy peněžních toků jsou požadovány pro veškeré platby agenturám (např. prostřednictvím memoranda o porozumění).

Tabulka 9.2 –   Struktura vzorku, počet zkoumaných operací (počet operací, v nichž se vyskytly chyby, je v závorkách)

| Druh platby
   (12) | Oblast politiky |
| --- | --- |
| 15


  Vzdělávání a kultura | 16


  Komunikace | 18


  Prostor svobody, bezpečnosti a práva | Celkem |
| Konečné/průběžné platby | 10 (3) | 6 (1) | 5 (2) | 21 (6) |
| Zálohy | 100 (5) | 0 (0) | 29 (4) | 129 (9) |
| Celkem | 110 (8) | 6 (1) | 34 (6) | 150 (15) |

Druh platby
   (12)

Oblast politiky

15

Vzdělávání a kultura

16

Komunikace

18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva

Celkem

Konečné/průběžné platby

10 (3)

6 (1)

5 (2)

21 (6)

Zálohy

100 (5)

0 (0)

29 (4)

129 (9)

Celkem

110 (8)

6 (1)

34 (6)

150 (15)

| 9.11 | Jak vyplývá z
  tabulky 9.2
  , chyby se relativně častěji vyskytují v průběžných a konečných platbách než v zálohových platbách. Jako příklady chyb zjištěných v konečných a průběžných platbách lze uvést:






  a) | náklady vykázané za období, na něž se nevztahovala grantová dohoda (způsobilost); |
| --- | --- | --- |

9.11

Jak vyplývá z
  tabulky 9.2
  , chyby se relativně častěji vyskytují v průběžných a konečných platbách než v zálohových platbách. Jako příklady chyb zjištěných v konečných a průběžných platbách lze uvést:

a)

náklady vykázané za období, na něž se nevztahovala grantová dohoda (způsobilost);

| b) | DPH s nárokem na odpočet vykázaná jako náklady (způsobilost); |
| --- | --- |

b)

DPH s nárokem na odpočet vykázaná jako náklady (způsobilost);

| c) | chybějící dokumentace k výběrovému řízení na udělování grantů (výskyt); |
| --- | --- |

c)

chybějící dokumentace k výběrovému řízení na udělování grantů (výskyt);

| d) | nedostatečné doklady odůvodňující deklarované náklady (výskyt). |
| --- | --- |

d)

nedostatečné doklady odůvodňující deklarované náklady (výskyt).

| 9.11 | Komise pozorně sleduje veškerá zjištění Účetního dvora. V relevantních případech již byl spuštěn nebo bude spuštěn proces zpětného získávání prostředků. Nápravná opatření již byla rovněž učiněna pro novou generaci programů pro období 2007–2013 na snížení rizik spojených s konečnými platbami (viz rovněž odpověď na bod 9.9). |
| --- | --- |

9.11

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Systémy související se správností operací

| 9.12 | Účetní dvůr zkoumal tři jednotlivé kontrolní systémy v různých generálních ředitelstvích, které se týkaly kontrol ex post v GŘ EAC, programu celoživotního učení a Fondu pro vnější hranice. |
| --- | --- |

9.12

Účetní dvůr zkoumal tři jednotlivé kontrolní systémy v různých generálních ředitelstvích, které se týkaly kontrol ex post v GŘ EAC, programu celoživotního učení a Fondu pro vnější hranice.

Systémy pro program celoživotního učení

| 9.13 | Program celoživotního učení a program Mládež v akci provádí centralizovaným nepřímým řízením 63 vnitrostátních agentur v účastnických zemích, které určují a na které dohlížejí vnitrostátní orgány. Vnitrostátní agentury byly řízením velmi početných, avšak relativně malých částek, které se v této oblasti jako granty vyplácejí, pověřeny díky své blízkosti ke konečným příjemcům. Akce, které řídí vnitrostátní agentury, celkově představují asi 68 % rozpočtu pro hlavu 15. Jiné vzdělávací programy, jako Jean Monnet a Erasmus Mundus, spolu s některými segmenty programu celoživotního učení a programu Mládež v akci řídí Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast. |
| --- | --- |

9.13

Program celoživotního učení a program Mládež v akci provádí centralizovaným nepřímým řízením 63 vnitrostátních agentur v účastnických zemích, které určují a na které dohlížejí vnitrostátní orgány. Vnitrostátní agentury byly řízením velmi početných, avšak relativně malých částek, které se v této oblasti jako granty vyplácejí, pověřeny díky své blízkosti ke konečným příjemcům. Akce, které řídí vnitrostátní agentury, celkově představují asi 68 % rozpočtu pro hlavu 15. Jiné vzdělávací programy, jako Jean Monnet a Erasmus Mundus, spolu s některými segmenty programu celoživotního učení a programu Mládež v akci řídí Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast.

| 9.14 | Povinnosti v rámci kontrolního prostředí programu celoživotního učení stanoví rozhodnutí Komise K(2007) 1807. Patří k nim:






  a) | základní kontroly řízené vnitrostátní agenturou, včetně analýzy závěrečných zpráv, dokumentárních kontrol dokladů k vykazovaným nákladům, kontrol na místě během provádění akcí, auditu po dokončení akcí a auditů systémů znovu se objevujících příjemců, jako jsou univerzity. Vnitrostátní agentury musí Komisi a vnitrostátnímu orgánu každoročně zaslat zprávu, která obsahuje informace o provedených základních kontrolách; |
| --- | --- | --- |

9.14

Povinnosti v rámci kontrolního prostředí programu celoživotního učení stanoví rozhodnutí Komise K(2007) 1807. Patří k nim:

a)

základní kontroly řízené vnitrostátní agenturou, včetně analýzy závěrečných zpráv, dokumentárních kontrol dokladů k vykazovaným nákladům, kontrol na místě během provádění akcí, auditu po dokončení akcí a auditů systémů znovu se objevujících příjemců, jako jsou univerzity. Vnitrostátní agentury musí Komisi a vnitrostátnímu orgánu každoročně zaslat zprávu, která obsahuje informace o provedených základních kontrolách;

| b) | sekundární kontroly prováděné vnitrostátním orgánem, které mají poskytnout jistotu a podporu pro roční prohlášení ex post, že systémy a základní kontroly jsou účelné; |
| --- | --- |

b)

sekundární kontroly prováděné vnitrostátním orgánem, které mají poskytnout jistotu a podporu pro roční prohlášení ex post, že systémy a základní kontroly jsou účelné;

| c) | kontroly prováděné Komisí, k nimž patří zejména posouzení ročních prohlášení a monitorovací návštěvy. |
| --- | --- |

c)

kontroly prováděné Komisí, k nimž patří zejména posouzení ročních prohlášení a monitorovací návštěvy.

| 9.15 | V souvislosti s DAS za rok 2008 provedl Účetní dvůr audit systémů u šesti vnitrostátních agentur a u vnitrostátních orgánů, které nad agenturami vykonávají dohled. |
| --- | --- |

9.15

V souvislosti s DAS za rok 2008 provedl Účetní dvůr audit systémů u šesti vnitrostátních agentur a u vnitrostátních orgánů, které nad agenturami vykonávají dohled.

Základní kontroly

| 9.16 | Při auditu vnitrostátních agentur Účetní dvůr zjistil, že požadavky, které Komise stanovila v „Pokynech pro vnitrostátní agentury“, se ve velké míře dodržovaly. Ve dvou případech se však při provádění základních kontrol, které jsou pro legální a správné využívání prostředků Společenství v oblasti s tak velkým počtem přímých příjemců zásadní, vyskytly problémy. V některých případech neexistovaly důkazní informace dokládající, že byla provedena analýza nebo dokumentární kontroly, nebo nebyly provedeny audity systémů univerzit, ačkoli Komise stanovila požadavky na minimální počet takových auditů do konce roku 2008. Z dalších nedostatků lze uvést neexistenci seznamů výjimek, politiku správy pokladny, která nezajišťovala uložení prostředků na úročené účty, a pozdě předkládané roční zprávy pro Komisi. |
| --- | --- |

9.16

Při auditu vnitrostátních agentur Účetní dvůr zjistil, že požadavky, které Komise stanovila v „Pokynech pro vnitrostátní agentury“, se ve velké míře dodržovaly. Ve dvou případech se však při provádění základních kontrol, které jsou pro legální a správné využívání prostředků Společenství v oblasti s tak velkým počtem přímých příjemců zásadní, vyskytly problémy. V některých případech neexistovaly důkazní informace dokládající, že byla provedena analýza nebo dokumentární kontroly, nebo nebyly provedeny audity systémů univerzit, ačkoli Komise stanovila požadavky na minimální počet takových auditů do konce roku 2008. Z dalších nedostatků lze uvést neexistenci seznamů výjimek, politiku správy pokladny, která nezajišťovala uložení prostředků na úročené účty, a pozdě předkládané roční zprávy pro Komisi.

| 9.16 | Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr shledal celkovou vysokou míru dodržování požadavků „Pokynů pro vnitrostátní agentury“, a považuje ji za potvrzení toho, že různé strategie dohledu a kontroly (včetně školení a stálé výměny informací a komunikace s vnitrostátními agenturami a vnitrostátními orgány) se vyplatily.

  Jedna z vnitrostátních agentur nemohla splnit požadavek systémových auditů prováděných na univerzitách kvůli nedostatku pracovníků, ale dostála svým závazkům v prvním semestru roku 2009. |
| --- | --- |

9.16

Jedna z vnitrostátních agentur nemohla splnit požadavek systémových auditů prováděných na univerzitách kvůli nedostatku pracovníků, ale dostála svým závazkům v prvním semestru roku 2009.

Sekundární kontroly

| 9.17 | Prohlášeními ex ante o kvalitě systémů řízení a kontroly ve vnitrostátních agenturách, která měly před zahájením programů vypracovat vnitrostátní orgány, se zabývala výroční zpráva Účetního dvora za rok 2007. Po prvním roce provádění programů, tj. 2007, a poté každý následující rok musí vnitrostátní orgány předložit prohlášení ex post o spolehlivosti finančních systémů a postupů používaných v předešlém roce, o řádném vedení účetnictví a o jistotě, kterou poskytují zavedené kontrolní postupy. |
| --- | --- |

9.17

Prohlášeními ex ante o kvalitě systémů řízení a kontroly ve vnitrostátních agenturách, která měly před zahájením programů vypracovat vnitrostátní orgány, se zabývala výroční zpráva Účetního dvora za rok 2007. Po prvním roce provádění programů, tj. 2007, a poté každý následující rok musí vnitrostátní orgány předložit prohlášení ex post o spolehlivosti finančních systémů a postupů používaných v předešlém roce, o řádném vedení účetnictví a o jistotě, kterou poskytují zavedené kontrolní postupy.

| 9.18 | Čl. 8 odst. 3 rozhodnutí Komise K(2007) 1807 stanoví, že „vnitrostátní orgán zřídí systém sekundárních kontrol, jehož cílem je poskytnout přijatelnou záruku o účinnosti systému a základních kontrol. Provádění sekundárních kontrol může svěřit vnějšímu auditnímu subjektu“. |
| --- | --- |

9.18

Čl. 8 odst. 3 rozhodnutí Komise K(2007) 1807 stanoví, že „vnitrostátní orgán zřídí systém sekundárních kontrol, jehož cílem je poskytnout přijatelnou záruku o účinnosti systému a základních kontrol. Provádění sekundárních kontrol může svěřit vnějšímu auditnímu subjektu“.

| 9.19 | Účetní dvůr zjistil, že kvalita metod, kterými vnitrostátní orgány získávaly základ pro prohlášení ex ante a ex post, byla nevyrovnaná a že informace o postupech, které tyto orgány prováděly, byly poskytovány v různém rozsahu. Ve třech ze šesti vnitrostátních orgánů se sekundární kontroly prováděly uspokojivě, kdy buďto externí smluvní partner, nebo pracovníci vnitrostátního orgánu důkladně testovali, zda jsou systémy a základní kontroly zavedené vnitrostátními agenturami v souladu s pokyny Komise. V ostatních vnitrostátních orgánech sekundární kontroly buď chyběly, byly nedostatečné, nedostatečně zdokumentované nebo byly zadány externí společnosti bez jakéhokoli náležitého dohledu, který by zajistil provádění přiměřených kontrol. Jistota v prohlášeních, která tyto vnitrostátní orgány předložily, nebyla tudíž řádně doložena. |
| --- | --- |

9.19

Účetní dvůr zjistil, že kvalita metod, kterými vnitrostátní orgány získávaly základ pro prohlášení ex ante a ex post, byla nevyrovnaná a že informace o postupech, které tyto orgány prováděly, byly poskytovány v různém rozsahu. Ve třech ze šesti vnitrostátních orgánů se sekundární kontroly prováděly uspokojivě, kdy buďto externí smluvní partner, nebo pracovníci vnitrostátního orgánu důkladně testovali, zda jsou systémy a základní kontroly zavedené vnitrostátními agenturami v souladu s pokyny Komise. V ostatních vnitrostátních orgánech sekundární kontroly buď chyběly, byly nedostatečné, nedostatečně zdokumentované nebo byly zadány externí společnosti bez jakéhokoli náležitého dohledu, který by zajistil provádění přiměřených kontrol. Jistota v prohlášeních, která tyto vnitrostátní orgány předložily, nebyla tudíž řádně doložena.

| 9.19 | S ohledem na různé vnitrostátní situace regulační rámec neprosazuje „jeden správný“ kontrolní systém, ale ukládá odpovědnost členským státům, aby dosáhly cíle kontrol podle společných norem.

  Na základě prvních zkušeností s prohlášeními o věrohodnosti ovšem Komise podrobněji vymezila cíle kontrol prováděných vnitrostátními orgány v pokynech, které poskytla členským státům v únoru 2008 a aktualizovala v březnu 2009.


  Vnitrostátní orgány nyní musí podrobně popsat prováděné sekundární kontroly v nové příloze 4 k ročnímu prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

9.19

Na základě prvních zkušeností s prohlášeními o věrohodnosti ovšem Komise podrobněji vymezila cíle kontrol prováděných vnitrostátními orgány v pokynech, které poskytla členským státům v únoru 2008 a aktualizovala v březnu 2009.

Vnitrostátní orgány nyní musí podrobně popsat prováděné sekundární kontroly v nové příloze 4 k ročnímu prohlášení o věrohodnosti.

| 9.20 | Kromě toho bylo Komisi ve lhůtě do 30. dubna 2008 zasláno pouze 10 ze 40 prohlášení ex post za rok 2007. Zpoždění lze částečně přičíst skutečnosti, že pokyny Komise k informacím, které se mají v těchto zprávách poskytovat, byly k dispozici až v březnu 2008. Míra dodržování pokynů se nicméně do března 2009 nezlepšila. Prohlášení ex post za rok 2008 měla být poskytnuta do 30. dubna 2009, avšak včas bylo zasláno pouhých šest z nich. |
| --- | --- |

9.20

Kromě toho bylo Komisi ve lhůtě do 30. dubna 2008 zasláno pouze 10 ze 40 prohlášení ex post za rok 2007. Zpoždění lze částečně přičíst skutečnosti, že pokyny Komise k informacím, které se mají v těchto zprávách poskytovat, byly k dispozici až v březnu 2008. Míra dodržování pokynů se nicméně do března 2009 nezlepšila. Prohlášení ex post za rok 2008 měla být poskytnuta do 30. dubna 2009, avšak včas bylo zasláno pouhých šest z nich.

| 9.20 | Všechna prohlášení ex post za rok 2007 byla v roce 2008 včas posouzena, aby přispěla k prohlášení o věrohodnosti GŘ EAC.

  Systém dohledu GŘ EAC získává během roku záruky věrohodnosti z různých složek, a nikoli pouze ve chvíli přijetí prohlášení o věrohodnosti od vnitrostátních orgánů (viz rovněž bod 9.3). |
| --- | --- |

9.20

Systém dohledu GŘ EAC získává během roku záruky věrohodnosti z různých složek, a nikoli pouze ve chvíli přijetí prohlášení o věrohodnosti od vnitrostátních orgánů (viz rovněž bod 9.3).

| 9.21 | Zatímco pokyny pro vnitrostátní agentury jsou rozpracovány v dostatečném rozsahu, a to jak v legislativě (7), (8), tak v Komisí vydaných „Pokynech pro vnitrostátní agentury, které provádějí program celoživotního učení“, u vnitrostátních agentur tomu tak není. I když Komise pokyny (9)objasňující povinnosti vydala, neexistují žádné dostatečně podrobné normativní pokyny obsahující konkrétní postupy, jimiž by se orgány řídily. |
| --- | --- |

9.21

Zatímco pokyny pro vnitrostátní agentury jsou rozpracovány v dostatečném rozsahu, a to jak v legislativě (7), (8), tak v Komisí vydaných „Pokynech pro vnitrostátní agentury, které provádějí program celoživotního učení“, u vnitrostátních agentur tomu tak není. I když Komise pokyny (9)objasňující povinnosti vydala, neexistují žádné dostatečně podrobné normativní pokyny obsahující konkrétní postupy, jimiž by se orgány řídily.

| 9.21 | Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr považuje Pokyny pro vnitrostátní agentury za rozpracované v dostatečném rozsahu. Komise souhlasí s tím, že další kroky směrem k jednoduššímu a harmonizovanějšímu přístupu mohu být rovněž učiněny pro vnitrostátní orgány, s ohledem na zvláštní situaci v různých členských státech. |
| --- | --- |

9.21

Kontroly Komise

| 9.22 | Účetní dvůr provedl audit postupu, kterým se posuzovala prohlášení ex ante za období 2007–2013 a prohlášení ex post za rok 2007. Zjistil, že režim prohlášení ex ante i ex post poskytoval ohledně kvality řízení příslušných výdajů v daných letech omezenou jistotu. Účetní dvůr však stejně jako v loňském roce soudí, že systém by tak, jak je navržen, mohl při řádném provádění v budoucnosti poskytovat náležité východisko pro získání jistoty. |
| --- | --- |

9.22

Účetní dvůr provedl audit postupu, kterým se posuzovala prohlášení ex ante za období 2007–2013 a prohlášení ex post za rok 2007. Zjistil, že režim prohlášení ex ante i ex post poskytoval ohledně kvality řízení příslušných výdajů v daných letech omezenou jistotu. Účetní dvůr však stejně jako v loňském roce soudí, že systém by tak, jak je navržen, mohl při řádném provádění v budoucnosti poskytovat náležité východisko pro získání jistoty.

| 9.22 | Prohlášení ex ante a ex post jsou nové a dodatečné prvky posíleného systému dohledu a kontroly (viz rovněž odpovědi na body 9.3 a 9.20). |
| --- | --- |

9.22

| 9.23 | Posuzování prováděné Komisí v roce 2008 spočívalo v dokumentárním přezkumu systémů a kontrol a návštěvách sloužících k monitorování systémů v 11 zemích. Komise však realitu a kvalitu základních a sekundárních kontrol popisovaných v ročních prohlášeních a informace uvedené v ročních zprávách ověřila jen v některých případech. |
| --- | --- |

9.23

Posuzování prováděné Komisí v roce 2008 spočívalo v dokumentárním přezkumu systémů a kontrol a návštěvách sloužících k monitorování systémů v 11 zemích. Komise však realitu a kvalitu základních a sekundárních kontrol popisovaných v ročních prohlášeních a informace uvedené v ročních zprávách ověřila jen v některých případech.

| 9.23 | Strategie dohledu GŘ EAC je víceletá, založená na riziku a zaměřená na postup. Všechna roční prohlášení o věrohodnosti byla posouzena včas na základě hloubkového dokumentárního přezkumu a byly vydány výhrady, bylo-li to nezbytné. Přezkoumání skutečnosti a kvality základních a sekundárních kontrol bylo součástí systémových monitorovacích návštěv a někdy vedlo k výhradám (viz bod 9.24). |
| --- | --- |

9.23

| 9.24 | Komise posoudila prohlášení ex ante i ex post, roční zprávy od vnitrostátních agentur a výsledky svých monitorovacích návštěv u vnitrostátních agentur a vnitrostátních orgánů a na tomto základě sestavila seznam výhrad ke skutečnostem, které mají vnitrostátní agentury a vnitrostátní orgány napravit. Během roku 2008 bylo 169 výhrad k programu celoživotního učení zrušeno a 98 přibylo, takže ke konci roku zůstávalo nevyřešených 162 výhrad. Komise žádnou z nich neoznačila jako „zásadní“, avšak 62 bylo hodnoceno jako „velmi závažné“. Ze 162 výhrad se 110 týkalo kontrolních systémů: 94 ve vnitrostátních agenturách a 16 ve vnitrostátních orgánech. |
| --- | --- |

9.24

Komise posoudila prohlášení ex ante i ex post, roční zprávy od vnitrostátních agentur a výsledky svých monitorovacích návštěv u vnitrostátních agentur a vnitrostátních orgánů a na tomto základě sestavila seznam výhrad ke skutečnostem, které mají vnitrostátní agentury a vnitrostátní orgány napravit. Během roku 2008 bylo 169 výhrad k programu celoživotního učení zrušeno a 98 přibylo, takže ke konci roku zůstávalo nevyřešených 162 výhrad. Komise žádnou z nich neoznačila jako „zásadní“, avšak 62 bylo hodnoceno jako „velmi závažné“. Ze 162 výhrad se 110 týkalo kontrolních systémů: 94 ve vnitrostátních agenturách a 16 ve vnitrostátních orgánech.

| 9.24 | V souladu se strategií dohledu zaměřenou na postup mohou být výhrady zrušeny, nebo přidány během roku. To znamená, že je práce prováděna nepřetržitě a že jsou výhrady systematicky přezkoumávány.

  Průměrný počet otevřených výhrad činil na konci roku 2008 zhruba 4 na jednu vnitrostátní agenturu.


  Většina z „velmi závažných“ výhrad se vztahuje k základním kontrolám, jež mají být provedeny do vypršení platnosti smluv o decentralizovaných akcích pro zvýšení povědomí o vnitrostátních agenturách. |
| --- | --- |

9.24

Průměrný počet otevřených výhrad činil na konci roku 2008 zhruba 4 na jednu vnitrostátní agenturu.

Většina z „velmi závažných“ výhrad se vztahuje k základním kontrolám, jež mají být provedeny do vypršení platnosti smluv o decentralizovaných akcích pro zvýšení povědomí o vnitrostátních agenturách.

| 9.25 | Nedostatky v systémech vnitřní kontroly označené ve výše zmíněných výhradách představují riziko pro správnost plateb konečným příjemcům a pro platby vnitrostátním agenturám. K tomu, aby byla v následujících letech získána jistota, že vnitrostátní agentury požadavky na řízení a kontrolu výdajů splňují, je třeba, aby se formou důkladnějších monitorovacích návštěv výhrady systematicky sledovaly a aby Komise na proces vydávání každoročních prohlášení ex post dohlížela pečlivěji. |
| --- | --- |

9.25

Nedostatky v systémech vnitřní kontroly označené ve výše zmíněných výhradách představují riziko pro správnost plateb konečným příjemcům a pro platby vnitrostátním agenturám. K tomu, aby byla v následujících letech získána jistota, že vnitrostátní agentury požadavky na řízení a kontrolu výdajů splňují, je třeba, aby se formou důkladnějších monitorovacích návštěv výhrady systematicky sledovaly a aby Komise na proces vydávání každoročních prohlášení ex post dohlížela pečlivěji.

| 9.25 | Plán auditů pro rok 2009 podporuje monitorovací návštěvy, které se zaměří na existenci a provádění řídicích postupů a kontrol, jak je popisují členské státy. |
| --- | --- |

9.25

Kontroly ex post v generálním ředitelství pro vzdělávání a kulturu

| 9.26 | Ve výroční zprávě o činnosti GŘ EAC za rok 2008 se uvádí, že podle finančních auditů projektů, provedených pro Komisi soukromou auditorskou firmou, činí průměrná chybovost kontrolovaných smluv u programu celoživotního učení 0,01 %. Ovšem míra chyb vypočtená z projektů uzavřených během roku by byla mnohem vyšší. A navíc, jelikož se tyto audity prováděly převážně na úrovni vnitrostátní agentury, která obvykle nedostává všechny podpůrné doklady, nezohledňují všechna kritéria způsobilosti. |
| --- | --- |

9.26

Ve výroční zprávě o činnosti GŘ EAC za rok 2008 se uvádí, že podle finančních auditů projektů, provedených pro Komisi soukromou auditorskou firmou, činí průměrná chybovost kontrolovaných smluv u programu celoživotního učení 0,01 %. Ovšem míra chyb vypočtená z projektů uzavřených během roku by byla mnohem vyšší. A navíc, jelikož se tyto audity prováděly převážně na úrovni vnitrostátní agentury, která obvykle nedostává všechny podpůrné doklady, nezohledňují všechna kritéria způsobilosti.

| 9.26 | Výroční zpráva o činnosti Komise zahrnuje finanční činnosti pro tento rok, a proto analyzuje platby učiněné během tohoto roku (jak zálohy, tak konečné platby). Komise znovu přezkoumá svůj přístup k výpočtu míry chyb uvedenému ve výroční zprávě o činnosti.

  S ohledem na skutečnost, že příjemci obvykle získávají malé granty, musí být zohledněna správná rovnováha mezi počtem kontrol a náklady na ně. |
| --- | --- |

9.26

S ohledem na skutečnost, že příjemci obvykle získávají malé granty, musí být zohledněna správná rovnováha mezi počtem kontrol a náklady na ně.

Fond pro vnější hranice

| 9.27 | Rámcový program Solidarita a řízení migračních toků, stanovený na období 2007/2008 až 2013, tvoří kolem 50 % provozních výdajů GŘ JLS a provádí se sdíleným řízením s členskými státy. Skládá se ze čtyř finančních nástrojů (10), z nichž největším je Fond pro vnější hranice (FVH), představující více než 50 % výdajů v rámci programu. |
| --- | --- |

9.27

Rámcový program Solidarita a řízení migračních toků, stanovený na období 2007/2008 až 2013, tvoří kolem 50 % provozních výdajů GŘ JLS a provádí se sdíleným řízením s členskými státy. Skládá se ze čtyř finančních nástrojů (10), z nichž největším je Fond pro vnější hranice (FVH), představující více než 50 % výdajů v rámci programu.

| 9.28 | Ačkoli FVH byl zřízen na období od 1. ledna 2007, právní základ byl schválen až 23. května 2007 a prováděcí pravidla 5. března 2008. Navíc některé státy předložily první verzi popisu systémů řízení a kontroly i programové dokumenty se značným zpožděním nebo v nedostatečné kvalitě. Komise tak mohla provést první platby předběžného financování až v posledních měsících roku 2008. |
| --- | --- |

9.28

Ačkoli FVH byl zřízen na období od 1. ledna 2007, právní základ byl schválen až 23. května 2007 a prováděcí pravidla 5. března 2008. Navíc některé státy předložily první verzi popisu systémů řízení a kontroly i programové dokumenty se značným zpožděním nebo v nedostatečné kvalitě. Komise tak mohla provést první platby předběžného financování až v posledních měsících roku 2008.

| 9.29 | V souvislosti s DAS za rok 2008 se tak audit Účetního dvora omezil na přezkum popisů systémů řízení a kontroly předložených členskými státy v souvislosti s FVH, který provedlo GŘ JLS. V tomto přezkumu nebyly zjištěny žádné podstatné nedostatky. Skutečnou účelnost systémů řízení a kontroly však bude možné posoudit teprve tehdy, až budou tyto systémy v provozu. |
| --- | --- |

9.29

V souvislosti s DAS za rok 2008 se tak audit Účetního dvora omezil na přezkum popisů systémů řízení a kontroly předložených členskými státy v souvislosti s FVH, který provedlo GŘ JLS. V tomto přezkumu nebyly zjištěny žádné podstatné nedostatky. Skutečnou účelnost systémů řízení a kontroly však bude možné posoudit teprve tehdy, až budou tyto systémy v provozu.

Generální ředitelství pro komunikaci

| 9.30 | Účetní dvůr prověřil výroční zprávu o činnosti GŘ COMM za rok 2008, která uváděla (viz též
  příloha 9.2
  ) míru chyb 0,05 %, jež byla zjištěna kontrolami generálního ředitelství ex ante druhého stupně. To by mohlo naznačovat, že pravidelné kontroly ex ante se ve srovnání s minulým rokem zlepšily. |
| --- | --- |

9.30

Účetní dvůr prověřil výroční zprávu o činnosti GŘ COMM za rok 2008, která uváděla (viz též
  příloha 9.2
  ) míru chyb 0,05 %, jež byla zjištěna kontrolami generálního ředitelství ex ante druhého stupně. To by mohlo naznačovat, že pravidelné kontroly ex ante se ve srovnání s minulým rokem zlepšily.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 9.31 | Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2008 ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ byly bez významných chyb. Testování Účetního dvora však naznačuje, že průběžné a konečné platby byly ve významné míře zatíženy chybami. |
| --- | --- |

9.31

Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2008 ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ byly bez významných chyb. Testování Účetního dvora však naznačuje, že průběžné a konečné platby byly ve významné míře zatíženy chybami.

| 9.31 | Komise vítá závěr Účetního dvora, že platby pro rok ukončený dne 31. prosince 2008 pro skupinu politik vzdělávání a občanství neobsahovaly významné chyby. To je patrný pokrok oproti předcházejícímu roku.

  Komise konstatuje, že Účetní dvůr zjistil vyčíslitelné chyby ve čtyřech z 21 prověřovaných průběžných a konečných platbách.


  Komise následně zkontroluje chyby nalezené Účetním dvorem a v relevantních případech budou získány zpět neoprávněně vyplacené finanční prostředky. |
| --- | --- |

9.31

Komise konstatuje, že Účetní dvůr zjistil vyčíslitelné chyby ve čtyřech z 21 prověřovaných průběžných a konečných platbách.

Komise následně zkontroluje chyby nalezené Účetním dvorem a v relevantních případech budou získány zpět neoprávněně vyplacené finanční prostředky.

| 9.32 | Účetní dvůr dospěl k závěru, že při zajišťování správnosti plateb jsou systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ částečně účelné. |
| --- | --- |

9.32

Účetní dvůr dospěl k závěru, že při zajišťování správnosti plateb jsou systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ částečně účelné.

| 9.32 | Systém dohledu a kontroly zavedený pro období 2007–2013 poskytuje dobrý rámec. V roce 2008 byl pro GŘ EAC učiněn významný pokrok v jeho provádění prostřednictvím analýzy prohlášení o věrohodnosti ex post a intenzivnějších monitorovacích návštěv a auditů. |
| --- | --- |

9.32

| 9.33 | Jak se uvádí v bodě 9.21, pokyny vydané pro vnitrostátní agentury mají dostatečný rozsah pro použití jako příručka postupů. Pro vnitrostátní orgány však žádné takové pokyny neexistují a Účetní dvůr doporučuje, aby Komise zavedla normativnější rámec, který by ukazoval konkrétní kroky, které se mají provádět. |
| --- | --- |

9.33

Jak se uvádí v bodě 9.21, pokyny vydané pro vnitrostátní agentury mají dostatečný rozsah pro použití jako příručka postupů. Pro vnitrostátní orgány však žádné takové pokyny neexistují a Účetní dvůr doporučuje, aby Komise zavedla normativnější rámec, který by ukazoval konkrétní kroky, které se mají provádět.

| 9.33 | Komise vítá skutečnost, že podle Účetního dvora jsou Pokyny pro vnitrostátní agentury rozpracované v dostatečném rozsahu. Komise souhlasí, že další kroky směrem k jednoduššímu a harmonizovanějšímu přístupu mohu být rovněž učiněny pro vnitrostátní orgány, s ohledem na specifickou situaci v různých členských státech. |
| --- | --- |

9.33

| 9.34 | Jak se uvádí v bodech 9.22–9.25, Účetní dvůr soudí, že režim prohlášení vnitrostátních orgánů v souvislosti s programem celoživotního učení a kontrolní systém, o nějž by se tento režim měl opírat, by v budoucnosti mohly tvořit dostatečný základ pro získání jistoty. Přestože bylo dosaženo pokroku, současné provádění systému dohledu a kontroly neposkytuje dostatečnou jistotu, že chybám ve správnosti bude zamezeno nebo že budou odhaleny a opraveny. Účetní dvůr proto doporučuje, aby Komise na proces vydávání ročních prohlášení ex post dohlížela pečlivěji a prováděla důkladnější monitorovací návštěvy a přímé ověřování, že popisované kontroly jsou dostatečné a v plné míře se uplatňují. |
| --- | --- |

9.34

Jak se uvádí v bodech 9.22–9.25, Účetní dvůr soudí, že režim prohlášení vnitrostátních orgánů v souvislosti s programem celoživotního učení a kontrolní systém, o nějž by se tento režim měl opírat, by v budoucnosti mohly tvořit dostatečný základ pro získání jistoty. Přestože bylo dosaženo pokroku, současné provádění systému dohledu a kontroly neposkytuje dostatečnou jistotu, že chybám ve správnosti bude zamezeno nebo že budou odhaleny a opraveny. Účetní dvůr proto doporučuje, aby Komise na proces vydávání ročních prohlášení ex post dohlížela pečlivěji a prováděla důkladnější monitorovací návštěvy a přímé ověřování, že popisované kontroly jsou dostatečné a v plné míře se uplatňují.

| 9.34 | Komise vítá vyjádření Účetního dvora o přiměřenosti existujícího integrovaného systému kontroly a dohledu.

  Komise souhlasí s potřebou bližšího dohledu nad ročními prohlášeními ex post. Proto plán auditů pro rok 2009 posiluje monitorovací návštěvy, které se zaměří na existenci a provádění řídicích postupů a kontrol, jak je popisují členské státy. |
| --- | --- |

9.34

Komise souhlasí s potřebou bližšího dohledu nad ročními prohlášeními ex post. Proto plán auditů pro rok 2009 posiluje monitorovací návštěvy, které se zaměří na existenci a provádění řídicích postupů a kontrol, jak je popisují členské státy.

---

(1)  Ty mají s Komisí smluvní vztah.

(2)  Čl. 7 odst. 3 dokumentu K(2007) 1807 v konečném znění, rozhodnutí Komise ze dne 26. dubna 2007 o odpovědnosti členských států, Komise a vnitrostátních agentur při provádění programu v oblasti celoživotního učení (2007–2013).

(3)  Jednalo se o těchto šest agentur: EPOS vzw – Europese Programma’s voor Onderwijs, Opleiding en Samenwerking – Agentschap (Belgie), DAAD – Deutscher Akademischer Austauschdienst (Německo), FRSE – Fundacja Rozwoju Systemu Edukacji (Polsko), OAPEE – Organismo Autónomo Programas Educativos Europeos (Španělsko), Léargas (Irsko) a ISFOL – Istituto per lo Sviluppo della Formazione e dell'Orientamento Professionale dei Lavoratori (Itálie).

(4)  Účastnickými organizacemi jsou zpravidla vysoké školy, školy nebo vyšší odborné školy, které spravují platby příjemcům, jimiž jsou například studenti nebo učitelé.

(5)  Bez čtyř plateb označených jako „průběžné platby“, které však představují příspěvky na správní náklady agentur a jejichž jedinou podmínkou podobně jako u záloh agenturám je podpis grantové dohody.

(6)  Včetně čtyř průběžných plateb (viz bod 9.9).

(7)  K(2007) 1807 v konečném znění.

(8)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006, kterým se zavádí akční program v oblasti celoživotního učení (Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 45).

(9)  Lifelong Learning and Youth in Action programmes 2007–2013, Yearly Declaration of Assurance 2008, Guidelines for National Authorities (Program celoživotního učení a program Mládež v akci 2007–2013, roční prohlášení o zárukách spolehlivosti, pokyny pro vnitrostátní orgány), Brusel, 2.3.2009.

(10)  Jedná se o tyto čtyři nástroje: Fond pro vnější hranice, Evropský fond pro integraci, Evropský návratový fond a Evropský uprchlický fond.

(11)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 11.

(12)  Čtyři průběžné platby, představující správní příspěvky agenturám, jsou v jedné skupině se zálohami, které podléhají podobným podmínkám.

PŘÍLOHA 9.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

ČÁST 1:   HLAVNÍ RYSY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZÁKLADĚ VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku

| Rok | Počet testovaných operací |
| --- | --- |
| 2008 | 150 |
| 2007 | 150 |

Rok

Počet testovaných operací

2008

150

2007

150

1.2 —   Struktura vzorku

| Procento testovaných operací | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 15


  Vzdělávání a kultura | 16


  Komunikace | 18


  Prostor svobody, bezpečnosti a práva | Celkem |
| Konečné/průběžné platby | 6,7 | 4,0 | 3,3 | 14,0 | 37 |
| Zálohy | 66,7 | 0,0 | 19,3 | 86,0 | 63 |
| Celkem | 73,3 | 4,0 | 22,7 | 100,0 | 100 |

Procento testovaných operací

2008

2007

15

Vzdělávání a kultura

16

Komunikace

18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva

Celkem

Konečné/průběžné platby

6,7

4,0

3,3

14,0

37

Zálohy

66,7

0,0

19,3

86,0

63

Celkem

73,3

4,0

22,7

100,0

100

1.3 —   Četnost a odhadovaný dopad chyb

| Chyby | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 15


  Vzdělávání a kultura | 16


  Komunikace | 18


  Prostor svobody, bezpečnosti a práva | Celkem |
| Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby | 7 % {8} | 17 % {1} | 18 % {6} | 10 % {15} | 21 % {31} |
| Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné | 18 % {2} | 0 % {0} | 25 % {2} | 20 % {4} | 26 % {10} |
| Dopad vyčíslitelných chyb:

  Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1) | Méně než 2 % | Méně než 2 % | Mezi 2 % a 5 % |

Chyby

2008

2007

15

Vzdělávání a kultura

16

Komunikace

18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva

Celkem

Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby

7 % {8}

17 % {1}

18 % {6}

10 % {15}

21 % {31}

Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné

18 % {2}

0 % {0}

25 % {2}

20 % {4}

26 % {10}

Dopad vyčíslitelných chyb:

Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1)

Méně než 2 %

Méně než 2 %

Mezi 2 % a 5 %

ČÁST 2:   CELKOVÉ POSOUZENÍ SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

2.1 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

Legenda:

| | účelné |
| --- | --- |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| — | irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

účelné

částečně účelné

neúčelné

—

irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

| Systém programu celoživotního učení | Vnitrostátní orgán | Vnitrostátní agentura | Komise | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie (EPOS) | | | | |
| Německo (DAAD) | | | | |
| Španělsko (OAPEE) | | | | |
| Irsko (Léargas) | | | | |
| Itálie (ISFOL) | | | | |
| Polsko (FRSE) | | | | |

Systém programu celoživotního učení

Vnitrostátní orgán

Vnitrostátní agentura

Komise

Celkové posouzení

Belgie (EPOS)

Německo (DAAD)

Španělsko (OAPEE)

Irsko (Léargas)

Itálie (ISFOL)

Polsko (FRSE)

| Celkové posouzení | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | — |

Celkové posouzení

2008

2007

—

---

(1)  Účetní dvůr rozlišuje pro nejpravděpodobnější míru chyb tři rozpětí: méně než 2 %, mezi 2 % a 5 %, více než 5 %.

Ve složených závorkách {} jsou uvedeny absolutní počty.

PŘÍLOHA 9.2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

| Připomínka Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Připomínka 1:   Nedostatky v režimu prohlášení ex ante u programu celoživotního učení |
| Účetní dvůr zaznamenal v režimu prohlášení ex ante u programu celoživotního učení následující nedostatky, jež snižují hodnotu režimu jako součásti systému dohledu a kontroly:






  — | vnitrostátní orgány získávaly základ pro prohlášení ex ante o zárukách spolehlivosti rozdílnými způsoby a rozsah poskytovaných informací o postupech byl různý. To vedlo k rozdílům v míře, v jaké se Komise mohla na prohlášení spoléhat, |

Připomínka Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Připomínka 1:   Nedostatky v režimu prohlášení ex ante u programu celoživotního učení

Účetní dvůr zaznamenal v režimu prohlášení ex ante u programu celoživotního učení následující nedostatky, jež snižují hodnotu režimu jako součásti systému dohledu a kontroly:

—

vnitrostátní orgány získávaly základ pro prohlášení ex ante o zárukách spolehlivosti rozdílnými způsoby a rozsah poskytovaných informací o postupech byl různý. To vedlo k rozdílům v míře, v jaké se Komise mohla na prohlášení spoléhat,

| — | jelikož se Komise při posuzování omezila na dokumentární přezkum, účelné fungování systémů a kontrol neověřila, |
| --- | --- |

—

jelikož se Komise při posuzování omezila na dokumentární přezkum, účelné fungování systémů a kontrol neověřila,

| — | Komise schválila prohlášení z členských států s různými výhradami, které měly být odstraněny do konce roku 2007, aniž do svých smluvních vztahů s agenturami zahrnula předběžná opatření. Plnění nápravných opatření se přísně nesledovalo, často se nedodržovaly lhůty a ke konci roku 2007 nebylo ještě zrušeno množství výhrad, |
| --- | --- |

—

Komise schválila prohlášení z členských států s různými výhradami, které měly být odstraněny do konce roku 2007, aniž do svých smluvních vztahů s agenturami zahrnula předběžná opatření. Plnění nápravných opatření se přísně nesledovalo, často se nedodržovaly lhůty a ke konci roku 2007 nebylo ještě zrušeno množství výhrad,

| — | některá kritéria používaná Komisí v rámci procesu posuzování nebyla dostatečně vymezena, takže nebylo jisté, co se míní dokončením procesu posuzování a předběžnými opatřeními. |
| --- | --- |

—

některá kritéria používaná Komisí v rámci procesu posuzování nebyla dostatečně vymezena, takže nebylo jisté, co se míní dokončením procesu posuzování a předběžnými opatřeními.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 9.16 a 9.17)

GŘ EAC uvádí, že prohlášení ex ante bylo novým požadavkem a jednorázovou operací na začátku nových programů. GŘ EAC mezitím k odstranění tohoto nedostatku podniklo následující kroky:

| — | Byly vydány podrobnější pokyny k ročním prohlášením a v březnu a listopadu 2008 byla uspořádána setkání s vnitrostátními orgány. |
| --- | --- |

—

Byly vydány podrobnější pokyny k ročním prohlášením a v březnu a listopadu 2008 byla uspořádána setkání s vnitrostátními orgány.

| — | Bylo provedeno více návštěv na místě (včetně finančních auditů a zahájení programu dohledových kontrol). |
| --- | --- |

—

Bylo provedeno více návštěv na místě (včetně finančních auditů a zahájení programu dohledových kontrol).

| — | Použitím hodnotící metody se zdokonalila kontrola nápravných opatření. |
| --- | --- |

—

Použitím hodnotící metody se zdokonalila kontrola nápravných opatření.

| — | Hodnocení bylo zřetelně propojeno s předběžnými opatřeními, která se mají přijmout. |
| --- | --- |

—

Hodnocení bylo zřetelně propojeno s předběžnými opatřeními, která se mají přijmout.

| — | Přestože Komise v březnu 2009 určité pokyny skutečně vydala, z návštěv Účetního dvora na místě vyplynulo, že vnitrostátní orgány si to, jak by se měly sekundární kontroly provádět, nadále vykládají různě. |
| --- | --- |

—

Přestože Komise v březnu 2009 určité pokyny skutečně vydala, z návštěv Účetního dvora na místě vyplynulo, že vnitrostátní orgány si to, jak by se měly sekundární kontroly provádět, nadále vykládají různě.

| — | V roce 2008 byly návštěvy na místě ve vnitrostátních agenturách a orgánech provedeny v 11 zemích. Ani u navštívených zemí však Komise neprověřila, zda základní a sekundární kontroly popisované v ročních prohlášeních skutečně existují. |
| --- | --- |

—

V roce 2008 byly návštěvy na místě ve vnitrostátních agenturách a orgánech provedeny v 11 zemích. Ani u navštívených zemí však Komise neprověřila, zda základní a sekundární kontroly popisované v ročních prohlášeních skutečně existují.

| — | Komise nyní průběžně sleduje výhrady týkající se každého členského státu, nicméně značný počet výhrad k programu celoživotního učení (162) stále nebyl ke konci roku 2008 zrušen. |
| --- | --- |

—

Komise nyní průběžně sleduje výhrady týkající se každého členského státu, nicméně značný počet výhrad k programu celoživotního učení (162) stále nebyl ke konci roku 2008 zrušen.

Pokyny již byly vydány v únoru 2008 a aktualizovány v roce 2009. Cíle kontroly jsou stanoveny, ale způsob jejich dosahování závisí na NAU při zohlednění zvláštní situace v členských státech.

Přezkoumání skutečnosti a kvality základních a sekundárních kontrol bylo součástí systémových monitorovacích návštěv a někdy vedlo k výhradám.

V souladu se strategií dohledu zaměřenou na postup mohou být výhrady zrušeny, nebo přidány během roku. To znamená, že je práce prováděna nepřetržitě a že jsou výhrady systematicky přezkoumávány.

Průměrný počet otevřených výhrad činil na konci roku 2008 zhruba 4 na jednu vnitrostátní agenturu.

Připomínka 2:   Částečně účelné kontroly prováděné Komisí jako součást jejího dohledu nad Evropským fondem pro uprchlíky (EFU) II

Předběžné posouzení systémů dohledu a kontroly zavedených členskými státy pro Evropský fond pro uprchlíky (EFU) II, které provedla Komise, nebylo zcela účelné. Účetní dvůr konstatoval, že: v popisech řídících a kontrolních postupů, které předložily členské státy, jsou nedostatky; bylo provedeno jen omezené množství monitorovacích návštěv v členských státech, při nichž se často nedodrželo pravidlo 12 měsíců; postup pro sledování pokroku, kterého členské státy dosáhly, není systematický.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 9.20 a 9.21)

Podle výroční zprávy GŘ JLS o činnosti za rok 2008 se monitorovací návštěvy ve 14 členských státech (tj. v těch, které nebyly dosud navštíveny) uskutečnily v roce 2008. Závěry z těchto návštěv podávají obecně jasný a uspokojivý obraz situace, i když v systémech řízení a kontroly některých členských států se vyskytují nedostatky. GŘ JLS na základě těchto monitorovacích návštěv odhaduje, že ve čtyřech případech byla získána přiměřená jistota, v sedmi případech přijatelná jistota a ve třech případech omezená jistota. Pokud jde o posledně uvedené případy, v nichž se zejména jednalo o chybějící nezávislost certifikačního orgánu, GŘ JLS zavedlo patřičný akční plán: dva případy jsou předmětem kontroly ex post a probíhá dohodovací řízení a třetí členský stát právě reviduje svůj kontrolní systém podle pokynů GŘ JLS.

Nebyly zaznamenány žádné problémy.

Připomínka 3:   Neúčelný systém pro kontroly ex ante u výdajů na komunikaci

Většinu chyb ve výdajích na komunikaci, které Účetní dvůr odhalil (7 z 12), Komise při svých kontrolách ex ante nezjistila.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 9.22 a 9.23)

Podle výroční zprávy GŘ COMM o činnosti za rok 2008 používá generální ředitelství kontrolní seznamy. Aby se využívaly jednotněji a úroveň ověřování se před provedením platby zvýšila, bude pro pověřené schvalující osoby, vedoucí správních útvarů a provozní zaměstnance uspořádáno důkladnější školení.

GŘ COMM používá systém kontrol ex ante druhého stupně, které jsou založeny na výběru vzorku podle měnových jednotek (MUS, z angl. monetary unit sampling). Podle výroční zprávy GŘ COMM o činnosti za rok 2008 bylo v roce 2008 pět procent operací představujících 43 % celkové hodnoty operací předmětem kontrol ex ante druhého stupně, přičemž celková míra chyb kontrolovaných operací z hlediska počtu činila 9,4 % a z hlediska přímé hodnoty 0,05 %.

Nízká míra chyb (z hlediska hodnoty) zjištěná při kontrolách ex ante druhého stupně naznačuje, že „normální“ kontroly ex ante se od loňského roku zlepšily.

Akční plán na zlepšení kvality transakcí je prováděn, zejména probíhají školení.

---

KAPITOLA 10

Hospodářské a finanční věci

OBSAH

Přehled

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Úvod

Rozsah auditu

Hlavní rizika z hlediska správnosti

Správnost operací

Účelnost systémů

Dokumentární kontroly ex ante u žádostí o platbu

Osvědčení o auditu výkazů nákladů na projekty

Kontroly ex post

Závěry a doporučení

Závěry

Doporučení

Výsledky auditu Záručního fondu pro vnější vztahy

Výsledky auditu ESUO v likvidaci

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| PŘEHLED |
| 10.1 | Kapitola 10 se skládá ze čtyř částí. Začíná zvláštním posouzením skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ v rámci prohlášení o věrohodnosti (viz body 10.2–10.31). Po něm následují výsledky opakovaných auditů Záručního fondu pro vnější vztahy (viz body 10.32–10.36) a Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (viz body 10.37–10.41). Kapitolu uzavírá část věnovaná kontrole opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích let. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

PŘEHLED

10.1

Kapitola 10 se skládá ze čtyř částí. Začíná zvláštním posouzením skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ v rámci prohlášení o věrohodnosti (viz body 10.2–10.31). Po něm následují výsledky opakovaných auditů Záručního fondu pro vnější vztahy (viz body 10.32–10.36) a Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (viz body 10.37–10.41). Kapitolu uzavírá část věnovaná kontrole opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích let.

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Úvod

| 10.2 | V této části se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „hospodářské a finanční věci“, která zahrnuje tyto oblasti politiky: 01 – Hospodářské a finanční věci, 02 – Podniky, 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod. Podrobné údaje o pokrytých činnostech, výdajích daného roku a příslušném typu řízení uvádí
  tabulka 10.1
  . |
| --- | --- |

10.2

V této části se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „hospodářské a finanční věci“, která zahrnuje tyto oblasti politiky: 01 – Hospodářské a finanční věci, 02 – Podniky, 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod. Podrobné údaje o pokrytých činnostech, výdajích daného roku a příslušném typu řízení uvádí
  tabulka 10.1
  .

Tabulka 10.1 —   Prostředky na platby a prostředky na závazky v roce 2008

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2008 | Způsob rozpočtového řízení |
| 1 | Hospodářské a finanční věci | Správní výdaje1 (20) | 59 | přímé centralizované |
| Hospodářská a měnová unie | 13 | přímé centralizované |
| Mezinárodní hospodářské a finanční věci | 42 | přímé centralizované |
| Finanční operace a nástroje | 172 | nepřímé centralizované nebo společné |
| | 286 | |
| 2 | Podniky | Správní výdaje (20) | 110 | přímé centralizované |
| Konkurenceschopnost, průmyslová politika, inovace a podnikání | 94 | přímé centralizované |
| Vnitřní trh zboží a odvětvové politiky | 142 | přímé centralizované |
| Spolupráce – vesmír a bezpečnost | 131 | přímé centralizované |
| | 477 | |
| 3 | Hospodářská soutěž | Správní výdaje (20) | 79 | přímé centralizované |
| Kartely, antitrustová opatření a liberalizace | 8 | přímé centralizované |
| | 87 | |
| 12 | Vnitřní trh | Správní výdaje (20) | 52 | přímé centralizované |
| Politická strategie a koordinace generálního ředitelství pro vnitřní trh | 6 | přímé centralizované |
| Vnitřní trh služeb | 0 | přímé centralizované |
| | 58 | |
| 20 | Obchod | Správní výdaje (20) | 63 | přímé centralizované |
| Obchodní politika | 13 | |
| | 76 | |
| Celkem | 984 | |
| Správní výdaje celkem | 363 | |
| Správní výdaje celkem | 621 | |
| Platby za rok celkem | 984 | |
| Závazky za rok celkem | 1 131 | |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2008

Způsob rozpočtového řízení

1

Hospodářské a finanční věci

Správní výdaje1 (20)

59

přímé centralizované

Hospodářská a měnová unie

13

přímé centralizované

Mezinárodní hospodářské a finanční věci

42

přímé centralizované

Finanční operace a nástroje

172

nepřímé centralizované nebo společné

286

2

Podniky

Správní výdaje (20)

110

přímé centralizované

Konkurenceschopnost, průmyslová politika, inovace a podnikání

94

přímé centralizované

Vnitřní trh zboží a odvětvové politiky

142

přímé centralizované

Spolupráce – vesmír a bezpečnost

131

přímé centralizované

477

3

Hospodářská soutěž

Správní výdaje (20)

79

přímé centralizované

Kartely, antitrustová opatření a liberalizace

8

přímé centralizované

87

12

Vnitřní trh

Správní výdaje (20)

52

přímé centralizované

Politická strategie a koordinace generálního ředitelství pro vnitřní trh

6

přímé centralizované

Vnitřní trh služeb

0

přímé centralizované

58

20

Obchod

Správní výdaje (20)

63

přímé centralizované

Obchodní politika

13

76

Celkem

984

Správní výdaje celkem

363

Správní výdaje celkem

621

Platby za rok celkem

984

Závazky za rok celkem

1 131

| 10.3 | Hlavní programy v této skupině politik, na něž připadá téměř 80 % (493 milionů EUR) celkových provozních výdajů této skupiny, se financují v rámci oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci a 02 – Podniky. Tyto programy jsou uvedeny v
  tabulce 10.2
  . |
| --- | --- |

10.3

Hlavní programy v této skupině politik, na něž připadá téměř 80 % (493 milionů EUR) celkových provozních výdajů této skupiny, se financují v rámci oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci a 02 – Podniky. Tyto programy jsou uvedeny v
  tabulce 10.2
  .

Tabulka 10.2 —   Hlavní programy skupiny politik „hospodářské a finanční věci“

| Rozpočtová hlava | Programy | Platby v roce 2008
  (v mil. EUR) | Podíl na celkových provozních výdajích |
| --- | --- | --- | --- |
| 01 | Finanční nástroje rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) a víceletého programu pro podnik a podnikavost (MAP) | 139 | 22 % |
| 01 | Makroekonomická pomoc | 41 | 7 % |
| 02 | Financování agentur EU (21) | 111 | 18 % |
| 02 | Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP) | 77 | 12 % |
| 02 | Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) – Program pro podnikání a inovace (EIP) | 76 | 12 % |
| 02 | Šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (6. RP) | 49 | 8 % |
| Celkem | 493 | 79 % |

Rozpočtová hlava

Programy

Platby v roce 2008

(v mil. EUR)

Podíl na celkových provozních výdajích

01

Finanční nástroje rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) a víceletého programu pro podnik a podnikavost (MAP)

139

22 %

01

Makroekonomická pomoc

41

7 %

02

Financování agentur EU (21)

111

18 %

02

Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP)

77

12 %

02

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) – Program pro podnikání a inovace (EIP)

76

12 %

02

Šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (6. RP)

49

8 %

Celkem

493

79 %

| 10.4 | Cílem rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP – z angl. Competitiveness and Innovation Framework Programme) a víceletého programu pro podnik a podnikavost (MAP – z angl. Multiannual Programme for Enterprise and Entrepreneurship), financovaných v rámci oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci, je umožnit malým a středním podnikům přístup k vlastnímu kapitálu, rizikovému kapitálu a půjčkám prostřednictvím finančních nástrojů Společenství, které jménem Komise řídí Evropský investiční fond (EIF) (1). Makroekonomická pomoc je finanční nástroj na podporu platební bilance třetích zemí. Tato pomoc má formu střednědobých či dlouhodobých úvěrů a/nebo grantů a vyplácí se za předpokladu, že jsou splněny podmínky hospodářské a finanční politiky. |
| --- | --- |

10.4

Cílem rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP – z angl. Competitiveness and Innovation Framework Programme) a víceletého programu pro podnik a podnikavost (MAP – z angl. Multiannual Programme for Enterprise and Entrepreneurship), financovaných v rámci oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci, je umožnit malým a středním podnikům přístup k vlastnímu kapitálu, rizikovému kapitálu a půjčkám prostřednictvím finančních nástrojů Společenství, které jménem Komise řídí Evropský investiční fond (EIF) (1). Makroekonomická pomoc je finanční nástroj na podporu platební bilance třetích zemí. Tato pomoc má formu střednědobých či dlouhodobých úvěrů a/nebo grantů a vyplácí se za předpokladu, že jsou splněny podmínky hospodářské a finanční politiky.

| 10.5 | Cílem programu pro podnikání a inovace (EIP), který je financován v rámci oblasti politiky 02 – Podniky, je podpořit konkurenceschopnost podniků, zejména malých a středních, a tím podporovat inovace, včetně ekoinovací, reformu podniků a správní reformu. |
| --- | --- |

10.5

Cílem programu pro podnikání a inovace (EIP), který je financován v rámci oblasti politiky 02 – Podniky, je podpořit konkurenceschopnost podniků, zejména malých a středních, a tím podporovat inovace, včetně ekoinovací, reformu podniků a správní reformu.

| 10.6 | Cílem akcí realizovaných v rámci sedmého rámcového programu Společenství (2007–2013) je podporovat evropský kosmický program a vyvíjet technologie a znalosti k zajištění bezpečnosti občanů před hrozbami, jako je například terorismus, a před dopadem a důsledky takových událostí, jako jsou přírodní katastrofy nebo průmyslové havárie. Šestý rámcový program Společenství (2002–2006) kromě toho, že podporoval evropské kosmické projekty, také financoval specifické akce zaměřené na technologické inovace, využití výsledků výzkumu a zakládání technologických podniků ve Společenství a všech jeho regionech. |
| --- | --- |

10.6

Cílem akcí realizovaných v rámci sedmého rámcového programu Společenství (2007–2013) je podporovat evropský kosmický program a vyvíjet technologie a znalosti k zajištění bezpečnosti občanů před hrozbami, jako je například terorismus, a před dopadem a důsledky takových událostí, jako jsou přírodní katastrofy nebo průmyslové havárie. Šestý rámcový program Společenství (2002–2006) kromě toho, že podporoval evropské kosmické projekty, také financoval specifické akce zaměřené na technologické inovace, využití výsledků výzkumu a zakládání technologických podniků ve Společenství a všech jeho regionech.

Rozsah auditu

| 10.7 | Toto zvláštní posouzení vychází z:






  a) | testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 80 plateb, které Komise uskutečnila v roce 2008; |
| --- | --- | --- |

10.7

Toto zvláštní posouzení vychází z:

a)

testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 80 plateb, které Komise uskutečnila v roce 2008;

| b) | posouzení účelnosti následujících systémů dohledu a kontroly:






  — | dokumentárních kontrol ex ante u plateb, které Komise provedla v souvislosti s granty a veřejnými zakázkami, především prověrkou vzorku 120 plateb, |
| --- | --- | --- |

b)

posouzení účelnosti následujících systémů dohledu a kontroly:

—

dokumentárních kontrol ex ante u plateb, které Komise provedla v souvislosti s granty a veřejnými zakázkami, především prověrkou vzorku 120 plateb,

| — | osvědčení o auditu, která ve vztahu k výkazům nákladů na projekty vydávají nezávislí auditoři, |
| --- | --- |

—

osvědčení o auditu, která ve vztahu k výkazům nákladů na projekty vydávají nezávislí auditoři,

| — | kontrol ex post, zejména v rámci strategie auditu pro šestý rámcový program. |
| --- | --- |

—

kontrol ex post, zejména v rámci strategie auditu pro šestý rámcový program.

| 10.8 | Prověřované platby zahrnovaly granty konečným příjemcům (2), převody na svěřenecké účty (3)v rámci programů MAP a CIP, navýšení kapitálu EIF, převody dvěma agenturám EU a platby spojené se zadáváním veřejných zakázek nebo smlouvami o poskytování služeb. |
| --- | --- |

10.8

Prověřované platby zahrnovaly granty konečným příjemcům (2), převody na svěřenecké účty (3)v rámci programů MAP a CIP, navýšení kapitálu EIF, převody dvěma agenturám EU a platby spojené se zadáváním veřejných zakázek nebo smlouvami o poskytování služeb.

| 10.9 | U 10 z 80 plateb proběhl audit na úrovni konečných příjemců. Zbývající operace, včetně plateb na svěřenecké účty v rámci programů MAP a CIP a plateb dvěma agenturám EU, byly auditovány na úrovni Komise. |
| --- | --- |

10.9

U 10 z 80 plateb proběhl audit na úrovni konečných příjemců. Zbývající operace, včetně plateb na svěřenecké účty v rámci programů MAP a CIP a plateb dvěma agenturám EU, byly auditovány na úrovni Komise.

| 10.10 | Vzorek plateb, o němž se hovoří v bodě 10.7 písm. a) zahrnoval rovněž jednu platbu Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) na základě grantové dohody (4). Komise jménem Evropských společenství uzavřela s OECD dohodu upravující správní záležitosti týkající se projektů Společenství, které OECD provádí. OECD tuto dohodu interpretuje způsobem, který omezuje auditorské pravomoci Účetního dvora. V tomto konkrétním případě byl audit proveden interním auditorem OECD. Účetní dvůr posoudil výsledky jeho auditu prověřením příslušné pracovní dokumentace a všech podkladových dokumentů, které byly k dispozici. |
| --- | --- |

10.10

Vzorek plateb, o němž se hovoří v bodě 10.7 písm. a) zahrnoval rovněž jednu platbu Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) na základě grantové dohody (4). Komise jménem Evropských společenství uzavřela s OECD dohodu upravující správní záležitosti týkající se projektů Společenství, které OECD provádí. OECD tuto dohodu interpretuje způsobem, který omezuje auditorské pravomoci Účetního dvora. V tomto konkrétním případě byl audit proveden interním auditorem OECD. Účetní dvůr posoudil výsledky jeho auditu prověřením příslušné pracovní dokumentace a všech podkladových dokumentů, které byly k dispozici.

| 10.10 | Podle názoru Komise doložka o „co největším úsilí“ obsažená v průvodní poznámce k interpretačnímu dopisu ze dne 17. listopadu 1994 neomezuje pravomoci Účetního dvora přikročit ke kontrolám, jak je stanoveno ve Smlouvě. Komise se obrátí na OECD s cílem zajistit, aby auditorské pravomoci Účetního dvora nebyly omezeny. |
| --- | --- |

10.10

Hlavní rizika z hlediska správnosti

| 10.11 | Většina grantů v rámci této skupiny politik se vyplácí na základě výkazů nákladů předložených příjemci. Hlavním rizikem z hlediska legality a správnosti je nadhodnocování způsobilých nákladů ve výkazech nákladů, které systémy dohledu a kontroly Komise neodhalí. Vzhledem ke značnému počtu výkazů nákladů není Komise s to zkontrolovat každý výkaz na místě na úrovni příjemců. Účetní dvůr proto považuje riziko související se správností plateb provedených na základě výkazů nákladů za vysoké. |
| --- | --- |

10.11

Většina grantů v rámci této skupiny politik se vyplácí na základě výkazů nákladů předložených příjemci. Hlavním rizikem z hlediska legality a správnosti je nadhodnocování způsobilých nákladů ve výkazech nákladů, které systémy dohledu a kontroly Komise neodhalí. Vzhledem ke značnému počtu výkazů nákladů není Komise s to zkontrolovat každý výkaz na místě na úrovni příjemců. Účetní dvůr proto považuje riziko související se správností plateb provedených na základě výkazů nákladů za vysoké.

| 10.11 | Riziko, že příjemci nadhodnotí náklady, je velkou měrou zapříčiněno složitostí mechanismů financovaní stanovených v příslušném právním rámci, které jsou založeny na proplácení skutečných nákladů. Tato složitost omezuje rovněž rozsah dokumentárních přezkumů, které lze provést před uhrazením výdajů.

  Většinu chyb lze přičíst nesprávnému nahlášení nákladů na zaměstnance a režijních nákladů. Komise nemůže tyto chyby zjistit před provedením platby, zavedla proto kontrolní strategii a vytvořila kontroly ex post. Cílem přijatého nápravného opatření je snížit míru chyb. Další nápravné opatření bylo zahájeno pro 7. RP, zejména co se týká osvědčení o auditu. Komise získává zpět přeplatky vyplácené příjemcům, jichž se týkal audit. |
| --- | --- |

10.11

Většinu chyb lze přičíst nesprávnému nahlášení nákladů na zaměstnance a režijních nákladů. Komise nemůže tyto chyby zjistit před provedením platby, zavedla proto kontrolní strategii a vytvořila kontroly ex post. Cílem přijatého nápravného opatření je snížit míru chyb. Další nápravné opatření bylo zahájeno pro 7. RP, zejména co se týká osvědčení o auditu. Komise získává zpět přeplatky vyplácené příjemcům, jichž se týkal audit.

Správnost operací

| 10.12 | Výsledky testovaných operací shrnuje
  příloha 10.1
  . Účetní dvůr zjistil, že 14 % plateb (11 z 80) obsahovalo 13 chyb. Celkem 46 % těchto chyb (6 ze 13) se týkalo způsobilosti vykázaných výdajů. Dle zjištění Účetního dvora se nejpravděpodobnější míra chyb pohybuje mírně nad 2 %. Většina chyb souvisela s projekty financovanými ze šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (6. RP). Tento výsledek potvrzuje i posouzení rizika zmiňované v bodě 10.11 a dokládají jej i zjištění kontrol Komise ex post
   (5), závěry Účetního dvora v kapitole 10 výroční zprávy za rok 2007 a výsledky auditu Účetního dvora uvedené v kapitole 7. |
| --- | --- |

10.12

Výsledky testovaných operací shrnuje
  příloha 10.1
  . Účetní dvůr zjistil, že 14 % plateb (11 z 80) obsahovalo 13 chyb. Celkem 46 % těchto chyb (6 ze 13) se týkalo způsobilosti vykázaných výdajů. Dle zjištění Účetního dvora se nejpravděpodobnější míra chyb pohybuje mírně nad 2 %. Většina chyb souvisela s projekty financovanými ze šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (6. RP). Tento výsledek potvrzuje i posouzení rizika zmiňované v bodě 10.11 a dokládají jej i zjištění kontrol Komise ex post
   (5), závěry Účetního dvora v kapitole 10 výroční zprávy za rok 2007 a výsledky auditu Účetního dvora uvedené v kapitole 7.

| 10.12 | Komise nesouhlasí s vyčíslením Účetního dvora u dvou případů, kdy práce byla vykonána, výsledky práce byly přijaty a vznikly náklady, což odůvodňovalo částečné proplacení. Účetní dvůr však na základě svého výkladu smluvní dohody v těchto dvou případech měl za to, že většina nahlášených výdajů je nezpůsobilá. Pokud se přihlédne k posouzení míry chyb u těchto dvou případů ze strany Komise, snížila by se celková chybovost u této oblasti politiky pod 2 %. |
| --- | --- |

10.12

| 10.13 | Z bodu
  1.3 přílohy 10.1
  je zřejmé, že nejpravděpodobnější míra chyb v této skupině politik vesměs souvisí s chybami u plateb v rámci šestého rámcového programu. Většina těchto chyb se týká skutečnosti, že Komise proplatila způsobilé náklady v nadhodnocené výši, kterou příjemci uvedli ve výkazech nákladů. Příčinou zjištěných chyb byly: |
| --- | --- |

10.13

Z bodu
  1.3 přílohy 10.1
  je zřejmé, že nejpravděpodobnější míra chyb v této skupině politik vesměs souvisí s chybami u plateb v rámci šestého rámcového programu. Většina těchto chyb se týká skutečnosti, že Komise proplatila způsobilé náklady v nadhodnocené výši, kterou příjemci uvedli ve výkazech nákladů. Příčinou zjištěných chyb byly:

| 10.13 | Hodnocení Účetního dvora je založeno na auditu 80 operací, u nichž bylo v platbách v rámci 6. RP zjištěno pouze pět vyčíslitelných chyb. 6. RP mimoto představuje pouze 8 % plateb (viz tabulka 10.2 Hlavní programy skupiny politik „hospodářské a finanční věci“). Všechna zjištění týkající se výdajů v rámci 6. RP jsou podobná zjištěním v kapitole 7.

  Komise přijímá potřebná opatření k zpětnému získání částek financování týkajících se nezpůsobilých výdajů. |
| --- | --- |

10.13

Komise přijímá potřebná opatření k zpětnému získání částek financování týkajících se nezpůsobilých výdajů.

| — | nedostatečné doklady zdůvodňující vykázané náklady nebo absence takových dokladů (např. chybí faktura), |
| --- | --- |

—

nedostatečné doklady zdůvodňující vykázané náklady nebo absence takových dokladů (např. chybí faktura),

| — | Komise souhlasí s tím, že doklady nejsou vždy k dispozici. Domnívá se však, že chyby mají nižší finanční dopad, než usuzuje Účetní dvůr. Ačkoli některé náklady nebyly zcela doloženy oficiálními doklady, práce byla vykonána a byl k dispozici doklad o zaplacení. |
| --- | --- |

—

| — | uplatnění rozpočtovaných částek nebo průměrných nákladů, což neodpovídá smluvním požadavkům používat skutečné náklady, |
| --- | --- |

—

uplatnění rozpočtovaných částek nebo průměrných nákladů, což neodpovídá smluvním požadavkům používat skutečné náklady,

| — | Komise souhlasí s tímto zjištěním, jež souvisí se zvláštním rizikem zmíněným Účetním dvorem v bodě 10.11. Komise zavedla ucelenou strategii kontrol ex post, jejímž cílem je významné snížení míry chyb. |
| --- | --- |

—

| — | žádosti o proplacení nákladů vzniklých mimo období způsobilosti, |
| --- | --- |

—

žádosti o proplacení nákladů vzniklých mimo období způsobilosti,

| — | Komise souhlasí s tímto zjištěním, jež souvisí se zvláštním rizikem zmíněným Účetním dvorem v bodě 10.11. Komise zavedla ucelenou strategii kontrol ex post, jejímž cílem je významné snížení míry chyb. |
| --- | --- |

—

| — | zahrnutí různých nezpůsobilých nákladů (např. náklady třetí strany) nebo neexistujících nákladů, |
| --- | --- |

—

zahrnutí různých nezpůsobilých nákladů (např. náklady třetí strany) nebo neexistujících nákladů,

| — | U dvou projektů, v nichž byly zjištěny chyby, byly příjemci grantu EU malé a střední podniky se složitou právní strukturou. Ačkoli nebyly k dispozici žádné pracovní smlouvy, byly předloženy důkazy o smluvním vztahu mezi příjemcem a osobami vykonávajícími práci. |
| --- | --- |

—

| — | nesprávný výpočet Komise, pokud jde o konečnou výši grantu. |
| --- | --- |

—

nesprávný výpočet Komise, pokud jde o konečnou výši grantu.

| — | Cílem kontrolních opatření zavedených v Komise je zamezit těmto situacím. |
| --- | --- |

—

| 10.14 | Celkem 38 % chyb (5 ze 13, všechny klasifikované jako problémy související s dodržováním předpisů) se vyskytlo v oblasti politiky 20 – Obchod, přičemž jejich příčinou byla absence dokumentů, jež jsou součástí zadávání zakázek. Tuto skutečnost měly systémy dohledu a kontroly Komise odhalit. |
| --- | --- |

10.14

Celkem 38 % chyb (5 ze 13, všechny klasifikované jako problémy související s dodržováním předpisů) se vyskytlo v oblasti politiky 20 – Obchod, přičemž jejich příčinou byla absence dokumentů, jež jsou součástí zadávání zakázek. Tuto skutečnost měly systémy dohledu a kontroly Komise odhalit.

| 10.14 | Komise uznává zjištění Účetního dvora, upozorňuje však na skutečnost, že většina chyb zjištěných Účetním dvorem souvisí s postupy zadávání zakázek, které se uskutečnily v roce 2004 nebo 2005.

  Od té doby se kontrolní postupy značně zpřísnily a Komise neočekává opakování těchto chyb. Nedávný audit týkající se postupů zadávání zakázek v GŘ TRADE, který provedl IAS, potvrdil toto kladné hodnocení. |
| --- | --- |

10.14

Od té doby se kontrolní postupy značně zpřísnily a Komise neočekává opakování těchto chyb. Nedávný audit týkající se postupů zadávání zakázek v GŘ TRADE, který provedl IAS, potvrdil toto kladné hodnocení.

Účelnost systémů

| 10.15 | Komise nastavila různé kontroly, jejichž cílem je zmírnit riziko provádění nesprávných plateb. Mezi hlavní takové kontroly patří:






  — | dokumentární kontroly ex ante u žádostí o platbu, |
| --- | --- | --- |

10.15

Komise nastavila různé kontroly, jejichž cílem je zmírnit riziko provádění nesprávných plateb. Mezi hlavní takové kontroly patří:

—

dokumentární kontroly ex ante u žádostí o platbu,

| — | svědčení o auditu výkazu nákladů na projekt, |
| --- | --- |

—

svědčení o auditu výkazu nákladů na projekt,

| — | kontroly ex post uskutečněné na vzorku příjemců po průběžných nebo konečných platbách. |
| --- | --- |

—

kontroly ex post uskutečněné na vzorku příjemců po průběžných nebo konečných platbách.

| 10.16 | Výsledky posouzení Účetního dvora, pokud jde o účelnost systémů dohledu a kontroly, shrnuje
  část 2 přílohy 10.1
  . Posouzení se zaměřilo na tři oblasti politiky, na něž připadají téměř všechny platby ve vzorku pro rok 2008. |
| --- | --- |

10.16

Výsledky posouzení Účetního dvora, pokud jde o účelnost systémů dohledu a kontroly, shrnuje
  část 2 přílohy 10.1
  . Posouzení se zaměřilo na tři oblasti politiky, na něž připadají téměř všechny platby ve vzorku pro rok 2008.

| 10.16 | Komise se domnívá, že kontroly ex ante týkající se plateb jsou účelné. Nedostatky zjištěné Účetním dvorem týkající se zaškrtávání kolonek v kontrolních formulářích nemají závažný dopad na účelnost systémů dohledu a kontroly (viz rovněž bod 10.19). |
| --- | --- |

10.16

Dokumentární kontroly ex ante u žádostí o platbu

| 10.17 | Účelem dokumentárních kontrol ex ante je ověřit, zda je operace legální, správná a v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Kromě toho mají tyto kontroly zaručit, že všechny kroky před samotným provedením platby proběhly správně a v souladu s požadavky smlouvy nebo grantové dohody. |
| --- | --- |

10.17

Účelem dokumentárních kontrol ex ante je ověřit, zda je operace legální, správná a v souladu se zásadou řádného finančního řízení. Kromě toho mají tyto kontroly zaručit, že všechny kroky před samotným provedením platby proběhly správně a v souladu s požadavky smlouvy nebo grantové dohody.

| 10.18 | Účetní dvůr posoudil postupy pro finanční operace generálních ředitelství, která mají na starosti provádění oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci, 02 – Podniky a 20 – Obchod (6). U každé platby vybrané za tato tři generální ředitelství ze vzorku 80 plateb zmíněného v bodě 10.7 se prověřovalo, zda se postupy pro finanční operace uplatňovaly konzistentně a zda byly provedeny přiměřené dokumentární kontroly ex ante. Dodatečný vzorek 120 plateb pak umožnil posoudit účelnost fungování kontrol ex ante u tří programů, které řídí generální ředitelství pro podniky a průmysl (7), a u 30 plateb, které provedlo generální ředitelství pro obchod. |
| --- | --- |

10.18

Účetní dvůr posoudil postupy pro finanční operace generálních ředitelství, která mají na starosti provádění oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci, 02 – Podniky a 20 – Obchod (6). U každé platby vybrané za tato tři generální ředitelství ze vzorku 80 plateb zmíněného v bodě 10.7 se prověřovalo, zda se postupy pro finanční operace uplatňovaly konzistentně a zda byly provedeny přiměřené dokumentární kontroly ex ante. Dodatečný vzorek 120 plateb pak umožnil posoudit účelnost fungování kontrol ex ante u tří programů, které řídí generální ředitelství pro podniky a průmysl (7), a u 30 plateb, které provedlo generální ředitelství pro obchod.

| 10.19 | Účetní dvůr zjistil, že v rámci oblasti politiky 02 – Podniky se používaly kontrolní formuláře a tabulkové kalkulátory mimo jiné s cílem identifikovat chyby ve výkazech nákladů a předcházet jim. Byly však zjištěny následující nedostatky: |
| --- | --- |

10.19

Účetní dvůr zjistil, že v rámci oblasti politiky 02 – Podniky se používaly kontrolní formuláře a tabulkové kalkulátory mimo jiné s cílem identifikovat chyby ve výkazech nákladů a předcházet jim. Byly však zjištěny následující nedostatky:

| 10.19 | Komise je přesvědčena, že zavedené kontrolní systémy jsou hospodárné a přiměřené a že kontrolní formuláře jsou základním nástrojem pro vyřízení operací. Zjištěné nedostatky nemají žádné důsledky pro konzistentní uplatňování postupů pro finanční operace a přiměřenost dokumentárních kontrol ex ante.

  Kontrolní formulář není samoúčelný. Hlavním účelem kontrolních formulářů je zajistit, aby byly provedeny všechny nezbytné kontroly. |
| --- | --- |

10.19

Kontrolní formulář není samoúčelný. Hlavním účelem kontrolních formulářů je zajistit, aby byly provedeny všechny nezbytné kontroly.

| — | ne vždy byly poskytnuty dostatečně podrobné informace o kontrolách, které uskutečnili zaměstnanci provádějící ověřování ex ante
   (8), |
| --- | --- |

—

ne vždy byly poskytnuty dostatečně podrobné informace o kontrolách, které uskutečnili zaměstnanci provádějící ověřování ex ante
   (8),

| — | Všechny kontroly jsou přiměřené a souvisejí s legalitou a správností operace. Hodnocení Účetního dvora se týká: i) kontrolních formulářů, u nichž se druhý zaměstnanec provádějící ověřování pouze podepsal a nezaškrtl jednotlivé kolonky, a ii) pěti případů, kdy se Účetní dvůr domníval, že kolonky byly zaškrtnuty chybně. Komise nemá za to, že by některé z těchto zjištění mělo významný dopad na účelnost systémů dohledu a kontroly. Konkrétně:







  i) | Za návrh kontrolních formulářů odpovídá pověřená schvalující osoba. Podpis zaměstnance provádějícího ověřování potvrzuje, že byly provedeny kontroly. Vyhotovení kontrolních formulářů, na nichž jsou kontroly potvrzeny zaškrtnutím příslušných kolonek nebo podpisem, nemá žádný dopad na účelnost kontrol ex ante. |
| --- | --- | --- |

—

i)

Za návrh kontrolních formulářů odpovídá pověřená schvalující osoba. Podpis zaměstnance provádějícího ověřování potvrzuje, že byly provedeny kontroly. Vyhotovení kontrolních formulářů, na nichž jsou kontroly potvrzeny zaškrtnutím příslušných kolonek nebo podpisem, nemá žádný dopad na účelnost kontrol ex ante.

| ii) | V některých případech nemusely být kolonky v kontrolních formulářích zaškrtnuty správně, neexistují však důkazy, že (kromě této formality bez finančního dopadu) kontroly nebyly provedeny správně. |
| --- | --- |

ii)

V některých případech nemusely být kolonky v kontrolních formulářích zaškrtnuty správně, neexistují však důkazy, že (kromě této formality bez finančního dopadu) kontroly nebyly provedeny správně.

Mimoto bylo všem zaměstnancům podílejícím se na pracovních postupech připomenuto, aby zajistili kompletní vyplnění všech kontrolních formulářů po provedení kontrol.

| — | kontrolní formulář pro přezkum osvědčení o externím auditu, předložených příjemci, neobsahoval přehled činností, které byly v souvislosti s prověřovanými osvědčeními provedeny, |
| --- | --- |

—

kontrolní formulář pro přezkum osvědčení o externím auditu, předložených příjemci, neobsahoval přehled činností, které byly v souvislosti s prověřovanými osvědčeními provedeny,

| — | Osvědčení o auditu pro všechny partnery, kteří jsou vázáni smlouvou, jsou již zahrnuta ve spisu pro ověření ex ante. Kontrolní formulář použitý k přezkumu osvědčení o auditu shrnuje provedená ověření.

  Za vypracování kontrolních formulářů odpovídajících úrovni dotčeného rizika odpovídá pověřená schvalující osoba. Komise nepovažuje za hospodárné mít zvláštní kontrolní formulář pro každé jednotlivé osvědčení o auditu. |
| --- | --- |

—

Za vypracování kontrolních formulářů odpovídajících úrovni dotčeného rizika odpovídá pověřená schvalující osoba. Komise nepovažuje za hospodárné mít zvláštní kontrolní formulář pro každé jednotlivé osvědčení o auditu.

| — | dva případy nedostatečných kontrol ex ante u převodu prostředků do agentury EU, což později vedlo k finančním opravám. |
| --- | --- |

—

dva případy nedostatečných kontrol ex ante u převodu prostředků do agentury EU, což později vedlo k finančním opravám.

| — | Kontrolní opatření zavedená v Komisi mají v co největším rozsahu zamezit této situaci. |
| --- | --- |

—

V jednom ze dvou případů byla chyba zjištěna ihned po platbě, což prokazuje, že již jsou zavedeny dostatečné kontroly k zajištění přiměřeného kontrolního prostředí. Nápravná opatření byla přijata dříve, než Účetní dvůr začal analyzovat spis. Neexistovalo žádné finanční riziko, jelikož se jednalo o platby předběžného financování a jelikož agentury EU každoročně vracejí případné obdržené částky, které jsou vyšší než jejich výdaje.

| 10.20 | Účetní dvůr rovněž zjistil, že 30 % plateb učiněných v rámci dvou programů (9)neproběhlo v souladu s platebními lhůtami uvedenými v prováděcích pravidlech. U třetího prověřovaného programu žádné zpoždění zjištěno nebylo. |
| --- | --- |

10.20

Účetní dvůr rovněž zjistil, že 30 % plateb učiněných v rámci dvou programů (9)neproběhlo v souladu s platebními lhůtami uvedenými v prováděcích pravidlech. U třetího prověřovaného programu žádné zpoždění zjištěno nebylo.

| 10.20 | Komise významně zkrátila prodlevy u plateb a usiluje o další omezení pozdních plateb. Platby ve vzorku, na něž odkazuje Účetní dvůr, provedlo GŘ pro podniky a průmysl, které v prvním pololetí 2009 opět dosáhlo patrného zlepšení (pouze 6 % opožděných plateb) v porovnání s výsledky za rok 2008 (13 % opožděných plateb) a za rok 2007 (34 % opožděných plateb). Tento úspěch byl možný pouze po zavedení celé škály opatření v zájmu zahrnutí jasnějších a plně revidovaných postupů, účinných kontrol ex ante a zjednodušených pracovních postupů. |
| --- | --- |

10.20

| 10.21 | Pokud jde o granty a platby týkající se oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci a 20 – Obchod, ve fungování dokumentárních kontrol ex ante nebyly zjištěny žádné výrazné nedostatky. |
| --- | --- |

10.21

Pokud jde o granty a platby týkající se oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci a 20 – Obchod, ve fungování dokumentárních kontrol ex ante nebyly zjištěny žádné výrazné nedostatky.

Osvědčení o auditu výkazů nákladů na projekty

| 10.22 | Článek 180 prováděcích pravidel (10)vyžaduje, aby schválený auditor vydal k výkazu nákladů nad určitou hranicí osvědčení, jímž potvrdí přesnost, existenci a způsobilost vykázaných nákladů. U projektů financovaných v rámci oblasti politiky 02 – Podniky představují tato osvědčení o auditu pro Komisi klíčovou kontrolu. |
| --- | --- |

10.22

Článek 180 prováděcích pravidel (10)vyžaduje, aby schválený auditor vydal k výkazu nákladů nad určitou hranicí osvědčení, jímž potvrdí přesnost, existenci a způsobilost vykázaných nákladů. U projektů financovaných v rámci oblasti politiky 02 – Podniky představují tato osvědčení o auditu pro Komisi klíčovou kontrolu.

| 10.23 | U plateb kontrolovaných na úrovni příjemců, k nimž bylo poskytnuto osvědčení, Účetní dvůr porovnával výsledky svého vlastního auditu s osvědčením. V 71 % případů (5 ze 7), kdy schválený auditor vydal výrok bez výhrad, zjistil Účetní dvůr vyčíslitelné chyby (11). Většina těchto projektů byla financována v rámci šestého rámcového programu. Toto zjištění je ve shodě s výsledky předcházejícího roku (12)a s výsledky uvedenými v kapitole 7 a svědčí o tom, že osvědčení o auditu jsou pouze částečně spolehlivá. |
| --- | --- |

10.23

U plateb kontrolovaných na úrovni příjemců, k nimž bylo poskytnuto osvědčení, Účetní dvůr porovnával výsledky svého vlastního auditu s osvědčením. V 71 % případů (5 ze 7), kdy schválený auditor vydal výrok bez výhrad, zjistil Účetní dvůr vyčíslitelné chyby (11). Většina těchto projektů byla financována v rámci šestého rámcového programu. Toto zjištění je ve shodě s výsledky předcházejícího roku (12)a s výsledky uvedenými v kapitole 7 a svědčí o tom, že osvědčení o auditu jsou pouze částečně spolehlivá.

| 10.23 | Komise sdílí obavu Účetního dvora ohledně správnosti osvědčení o auditu v rámci 6. RP, která neposkytují zcela dodatečnou jistotu, jež se původně očekávala s ohledem na legalitu a správnost prohlášení o výdajích. Je však zřejmé, že tento nástroj významně přispěl k předcházení chybám a jejich včasné opravě, což vedlo k významnému snížení míry chyb v 6. RP v porovnání s 5. RP. |
| --- | --- |

10.23

Kontroly ex post

| 10.24 | Především s ohledem na vysoký počet plateb zřídila generální ředitelství, která mají na starosti provádění oblastí politiky 01 – Hospodářské a sociální věci a 02 – Podniky, útvary pro provádění kontrol ex post. |
| --- | --- |

10.24

Především s ohledem na vysoký počet plateb zřídila generální ředitelství, která mají na starosti provádění oblastí politiky 01 – Hospodářské a sociální věci a 02 – Podniky, útvary pro provádění kontrol ex post.

| 10.24 | Co se týká generálního ředitelství, které má na starosti provádění oblasti politiky 02–Podniky, byly zavedeny kontrolní funkce ex post, jelikož ty jsou nezbytným prvkem integrovaného rámce vnitřní kontroly, je-li značná část výdajů založena na grantech v oblasti výzkumu. |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | U oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci Účetní dvůr zjistil, že nebyl vytvořen pracovní program ke kontrolám ex post pro rok 2008. Většina zdrojů využitých pro kontroly ex post byla věnována pouze na jednu konkrétní, i když velmi důležitou kontrolu. V současnosti proto zbývá provést ještě řadu dalších kontrol. |
| --- | --- |

10.25

U oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci Účetní dvůr zjistil, že nebyl vytvořen pracovní program ke kontrolám ex post pro rok 2008. Většina zdrojů využitých pro kontroly ex post byla věnována pouze na jednu konkrétní, i když velmi důležitou kontrolu. V současnosti proto zbývá provést ještě řadu dalších kontrol.

| 10.25 | Část zbývajících neprovedených kontrol byla provedena v roce 2008 a zbytek by měl být proveden v průběhu roku 2009.

  Revidovaný pracovní program schválený řídící skupinou pro vnitřní kontrolu GŘ ECFIN v červenci 2007 stanovil budoucí priority, přičemž první z nich byly kontroly dodatečných požadavků v záručních prostředcích MSP zahrnujících vysoké částky. Tento revidovaný pracovní program zdůraznil nejistoty v souvislosti s časovým rámcem kontrol.


  Na konci roku 2007 nebyly tyto prvořadé kontroly dosud provedeny z různých důvodů souvisejících se složitostí dotyčných záležitostí. Jelikož priority stanovené v červenci 2007 byly dosud platné, bylo dohodnutou strategií provést program na rok 2007.


  Co se týká zbývajících neprovedených kontrol, zvláštní kontrola, na niž poukazuje Účetní dvůr, byla mimořádně důležitá a vedla k významnému zlepšení integrované kontrolní struktury, která byla zavedena pro následný program.


  Byla provedena dodatečná kontrolní práce týkající se zjišťování u podniků a spotřebitelů a programu PRINCE. |
| --- | --- |

10.25

Revidovaný pracovní program schválený řídící skupinou pro vnitřní kontrolu GŘ ECFIN v červenci 2007 stanovil budoucí priority, přičemž první z nich byly kontroly dodatečných požadavků v záručních prostředcích MSP zahrnujících vysoké částky. Tento revidovaný pracovní program zdůraznil nejistoty v souvislosti s časovým rámcem kontrol.

Na konci roku 2007 nebyly tyto prvořadé kontroly dosud provedeny z různých důvodů souvisejících se složitostí dotyčných záležitostí. Jelikož priority stanovené v červenci 2007 byly dosud platné, bylo dohodnutou strategií provést program na rok 2007.

Co se týká zbývajících neprovedených kontrol, zvláštní kontrola, na niž poukazuje Účetní dvůr, byla mimořádně důležitá a vedla k významnému zlepšení integrované kontrolní struktury, která byla zavedena pro následný program.

Byla provedena dodatečná kontrolní práce týkající se zjišťování u podniků a spotřebitelů a programu PRINCE.

| 10.26 | Pokud jde o oblast politiky 02 – Podniky, základem systému dohledu a kontroly u výdajů na výzkum je program finančních auditů ex post (tj. auditů prováděných až po proplacení částek) u příjemců. Tyto audity provádějí auditoři Komise a externí auditorské společnosti pod dohledem Komise. Účelem auditů ex post je odhalit a napravit chyby, jimž se nepředešlo nebo které nebyly zjištěny předchozími kontrolami. O auditech ex post u projektů financovaných v rámci šestého rámcového programu Účetní dvůr pojednává v bodech 7.28–7.34 kapitoly 7. |
| --- | --- |

10.26

Pokud jde o oblast politiky 02 – Podniky, základem systému dohledu a kontroly u výdajů na výzkum je program finančních auditů ex post (tj. auditů prováděných až po proplacení částek) u příjemců. Tyto audity provádějí auditoři Komise a externí auditorské společnosti pod dohledem Komise. Účelem auditů ex post je odhalit a napravit chyby, jimž se nepředešlo nebo které nebyly zjištěny předchozími kontrolami. O auditech ex post u projektů financovaných v rámci šestého rámcového programu Účetní dvůr pojednává v bodech 7.28–7.34 kapitoly 7.

Závěry a doporučení

Závěry

| 10.27 | Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že s výjimkou plateb v rámci šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (13), se v platbách za rok 2008 v rámci skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ nevyskytly žádné chyby. |
| --- | --- |

10.27

Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že s výjimkou plateb v rámci šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (13), se v platbách za rok 2008 v rámci skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ nevyskytly žádné chyby.

| 10.27 | Jelikož 6. RP představuje pouze 8 % plateb (viz tabulka 10.2 Hlavní programy skupiny politik „hospodářské a finanční věci“), Komise se domnívá, že celková míra chyb u operací v této oblasti politiky brána jako celek neobsahuje významné chyby.

  Pokud jde o platby v rámci 6. RP, zjištění a závěry Účetního dvora v této kapitole jsou podobné jako v kapitole 7. |
| --- | --- |

10.27

Pokud jde o platby v rámci 6. RP, zjištění a závěry Účetního dvora v této kapitole jsou podobné jako v kapitole 7.

| 10.28 | Účetní dvůr zkoumal ve skupině politik „hospodářské a finanční věci“ tři systémy dohledu a kontroly. Dva posoudil jako účelné, zatímco jeden posoudil z hlediska zajišťování legality a správnosti plateb (14)jen jako částečně účelný. |
| --- | --- |

10.28

Účetní dvůr zkoumal ve skupině politik „hospodářské a finanční věci“ tři systémy dohledu a kontroly. Dva posoudil jako účelné, zatímco jeden posoudil z hlediska zajišťování legality a správnosti plateb (14)jen jako částečně účelný.

| 10.28 | Komise má za to, že zavedené systémy kontroly jsou přiměřené a že kontrolní formuláře přispívají k základní kontrole vyřízení operací. Zjištěné nedostatky nemají žádný důsledek pro konzistentní uplatňování postupů pro finanční operace a přiměřenost dokumentárních kontrol ex post. |
| --- | --- |

10.28

Doporučení

| 10.29 | Komise by měla zintenzivnit svá opatření na snížení počtu chyb, které jsou spojeny s vykazováním nezpůsobilých nákladů ze strany příjemců v rámci šestého a sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj. |
| --- | --- |

10.29

Komise by měla zintenzivnit svá opatření na snížení počtu chyb, které jsou spojeny s vykazováním nezpůsobilých nákladů ze strany příjemců v rámci šestého a sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj.

| 10.29 | Komise ověří, jaká další opatření je možno přijmout k snížení výskytu chyb s přihlédnutím k aspektům nákladů a přínosů. Komise souhlasí s obecnou potřebou důkladnějších opatření a žádá zákonodárce, aby podpořil úpravy právního základu, které budou v tomto ohledu nezbytné při přípravě 8. rámcového programu. 7. RP již přinesl řadu významných zjednodušení a Komise pokračuje ve své práci na zjednodušení systému proplácení nákladů. |
| --- | --- |

10.29

| 10.30 | Mezi dvě hlavní příčiny vzniku chyb ve výkazech nákladů patří: a) skutečnost, že pravidla způsobilosti jsou pro příjemce stále nesrozumitelná, a b) skutečnost, že tato pravidla nejsou striktně uplatňována. V tomto ohledu by Komise měla: |
| --- | --- |

10.30

Mezi dvě hlavní příčiny vzniku chyb ve výkazech nákladů patří: a) skutečnost, že pravidla způsobilosti jsou pro příjemce stále nesrozumitelná, a b) skutečnost, že tato pravidla nejsou striktně uplatňována. V tomto ohledu by Komise měla:

| 10.30 | Mnoho chyb, jichž se dopustili příjemci, nemůže Komise zjistit před provedením plateb. K nápravě této situace Komise provádí strategii kontrol ex post s cílem zajistit legalitu a správnost plateb na víceletém základě. Tato strategie vychází ze systematického zjišťování a opravy případných chyb, jež nebylo možno zjistit před provedením platby. Toho je dosaženo větším úsilím v oblasti kontrol ex post, což je hlavní prvek kontrolní strategie, a důsledným vymáháním částky případného přeplatku zjištěného u příjemců, jichž se týkal audit. |
| --- | --- |

10.30

| — | intenzivněji poskytovat příjemcům informace, které zvýší jejich povědomí o pravidlech způsobilosti, |
| --- | --- |

—

intenzivněji poskytovat příjemcům informace, které zvýší jejich povědomí o pravidlech způsobilosti,

| — | Budou přijata další opatření s cílem informovat příjemce a auditory vydávající osvědčení o požadavku používat skutečné náklady a předkládat doklady k doložení vykázaných nákladů, a rovněž o nejčastějších chybách. |
| --- | --- |

—

| — | auditory vydávající osvědčení aktivně seznamovat s typologií nejčastějších chyb, aby o nich byli lépe informováni, a zvýšila se tak spolehlivost osvědčení o auditu. |
| --- | --- |

—

auditory vydávající osvědčení aktivně seznamovat s typologií nejčastějších chyb, aby o nich byli lépe informováni, a zvýšila se tak spolehlivost osvědčení o auditu.

| — | Jsou-li v osvědčeních o auditu zjištěny významné chyby, jsou auditoři vydávající osvědčení dopisem informováni o správných částkách a metodice a jsou vyzváni, aby je vzali v úvahu u následných osvědčení. |
| --- | --- |

—

Jelikož auditora vydávajícího osvědčení si mohou příjemci libovolně vybrat, Komise bude příjemcům písemně připomínat nutnost, aby své auditory vydávající osvědčení informovali o zvláštních pravidlech a předpisech, které upravují způsobilost nákladů ve výzkumných programech, a o údajích, které jsou k dispozici na internetových stránkách CORDIS ohledně nejčastějších chyb.

| 10.31 | Komise by dále měla ještě zlepšit uplatňování svých systémů dohledu a kontroly, a to zejména dalším zkvalitněním postupů ex ante. |
| --- | --- |

10.31

Komise by dále měla ještě zlepšit uplatňování svých systémů dohledu a kontroly, a to zejména dalším zkvalitněním postupů ex ante.

| 10.31 | Komise má za to, že systémy dohledu a kontroly jsou přiměřené, hospodárné a přísně uplatňované. |
| --- | --- |

10.31

VÝSLEDKY AUDITU ZÁRUČNÍHO FONDU PRO VNĚJŠÍ VZTAHY

| 10.32 | Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (15)(dále jen „záruční fond“), jenž poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet platby věřitelům Společenství (16)v případech, kdy je příjemce v prodlení se splácením, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Společenství. Administrativní správu záručního fondu provádí generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN) a za správu finančních prostředků odpovídá Evropská investiční banka (EIB). |
| --- | --- |

10.32

Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (15)(dále jen „záruční fond“), jenž poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet platby věřitelům Společenství (16)v případech, kdy je příjemce v prodlení se splácením, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Společenství. Administrativní správu záručního fondu provádí generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN) a za správu finančních prostředků odpovídá Evropská investiční banka (EIB).

| 10.33 | K 31. prosinci 2008 činily celkové zdroje záručního fondu 1 091 milionů EUR oproti 1 152 milionům EUR k 31. prosinci 2007. Příčinou poklesu celkových zdrojů fondu bylo především vrácení 126 milionů EUR do rozpočtu Společenství. K vrácení prostředků došlo proto, že hodnota fondu k 31. prosinci 2006 převyšovala cílovou částku (17). V prověřovaném roce záruční fond neobdržel žádnou výzvu k plnění záruky. |
| --- | --- |

10.33

K 31. prosinci 2008 činily celkové zdroje záručního fondu 1 091 milionů EUR oproti 1 152 milionům EUR k 31. prosinci 2007. Příčinou poklesu celkových zdrojů fondu bylo především vrácení 126 milionů EUR do rozpočtu Společenství. K vrácení prostředků došlo proto, že hodnota fondu k 31. prosinci 2006 převyšovala cílovou částku (17). V prověřovaném roce záruční fond neobdržel žádnou výzvu k plnění záruky.

| 10.34 | Pro analýzu roční výkonnosti fondu používá EIB a Komise srovnávací index (benchmark). V roce 2008 byl výnos portfolia fondu 6,4 % oproti hodnotě indexu 7,5 %. EIB přisuzuje toto relativní snížení výkonnosti o 1,1 % skutečnosti, že finanční nástroje zahrnuté do indexu nebyly tolik ovlivněny finanční krizí. |
| --- | --- |

10.34

Pro analýzu roční výkonnosti fondu používá EIB a Komise srovnávací index (benchmark). V roce 2008 byl výnos portfolia fondu 6,4 % oproti hodnotě indexu 7,5 %. EIB přisuzuje toto relativní snížení výkonnosti o 1,1 % skutečnosti, že finanční nástroje zahrnuté do indexu nebyly tolik ovlivněny finanční krizí.

| 10.35 | Účetní dvůr zjistil v kontrolách provedených generálním ředitelstvím pro hospodářské a finanční věci nedostatky týkající se investičních omezení, jež stanoví dohoda o správě fondu. U prověřovaných případů však neměly žádný dopad na výsledky kontrol souladu. |
| --- | --- |

10.35

Účetní dvůr zjistil v kontrolách provedených generálním ředitelstvím pro hospodářské a finanční věci nedostatky týkající se investičních omezení, jež stanoví dohoda o správě fondu. U prověřovaných případů však neměly žádný dopad na výsledky kontrol souladu.

| 10.35 | Příslušné kontroly dodržení investičních omezení, která jsou stanovena v dohodě o správě fondu, jsou pravidelně prováděny GŘ ECFIN. Tyto kontroly prokázaly, že investice odpovídají příslušným investičním omezením stanoveným v dohodě. Na základě auditu Účetního dvora byla zavedena další kontrola s cílem zlepšit shodu i v okrajových záležitostech mimo omezení stanovená dohodou o správě fondu. |
| --- | --- |

10.35

| 10.36 | Celkově se Účetní dvůr domnívá, že řízení záručního fondu v roce 2008 bylo uspokojivé a že k monitorování dopadu finanční krize na portfolio fondu byla přijata náležitá opatření. |
| --- | --- |

10.36

Celkově se Účetní dvůr domnívá, že řízení záručního fondu v roce 2008 bylo uspokojivé a že k monitorování dopadu finanční krize na portfolio fondu byla přijata náležitá opatření.

VÝSLEDKY AUDITU ESUO V LIKVIDACI

| 10.37 | Po skončení platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (18). Čistá hodnota těchto aktiv a pasiv, uváděná jako Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci), byla přidělena na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem. |
| --- | --- |

10.37

Po skončení platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (18). Čistá hodnota těchto aktiv a pasiv, uváděná jako Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci), byla přidělena na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem.

| 10.38 | K 31. prosinci 2008 činila celková aktiva ESUO v likvidaci 2 045 milionů EUR, k 31. prosinci 2007 se jednalo o 2 152 milionů EUR. Čistá ztráta za rok 2008 dosáhla 14,8 milionu EUR oproti čistému zisku ve výši 5,3 milionu EUR v roce 2007. Tato ztráta byla způsobena zejména ztrátou reálné hodnoty finančních derivátů použitých pro účely zajištění finančních operací ESUO v likvidaci. |
| --- | --- |

10.38

K 31. prosinci 2008 činila celková aktiva ESUO v likvidaci 2 045 milionů EUR, k 31. prosinci 2007 se jednalo o 2 152 milionů EUR. Čistá ztráta za rok 2008 dosáhla 14,8 milionu EUR oproti čistému zisku ve výši 5,3 milionu EUR v roce 2007. Tato ztráta byla způsobena zejména ztrátou reálné hodnoty finančních derivátů použitých pro účely zajištění finančních operací ESUO v likvidaci.

| 10.38 | Čistá ztráta u derivátů souvisí především s účetní ztrátou u měnového swapu (EUR/GBP) sloužícího k zajištění měnové pozice v souvislosti s úvěrem, jenž ESUO uzavřelo před 19 lety. Platnost dotyčné swapové smlouvy skončila dne 13. března 2009, aniž by byla u této zajišťovací operace vykázána skutečná ztráta. V účetnictví ESUO v likvidaci nejsou žádné jiné swapové operace. |
| --- | --- |

10.38

| 10.39 | Čisté výnosy ESUO v likvidaci v roce 2008 dosáhly 56 milionů EUR a budou k dispozici do rozpočtu Společenství pro financování projektů výzkumu v oblasti uhlí a oceli. Účetní dvůr zjistil, že k 31. prosinci 2008 dosáhly nevyužité rozpočtové prostředky pro financování výzkumu v oblasti uhlí a oceli výše 235 milionů EUR (19). |
| --- | --- |

10.39

Čisté výnosy ESUO v likvidaci v roce 2008 dosáhly 56 milionů EUR a budou k dispozici do rozpočtu Společenství pro financování projektů výzkumu v oblasti uhlí a oceli. Účetní dvůr zjistil, že k 31. prosinci 2008 dosáhly nevyužité rozpočtové prostředky pro financování výzkumu v oblasti uhlí a oceli výše 235 milionů EUR (19).

| 10.39 | Výzkumný program financovaný z Výzkumného fondu pro uhlí a ocel (RFCS) GŘ RTD se používá výhradně pro výzkum mimo rámcový program v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem v souladu s právním základem (protokol připojený ke Smlouvě o založení Evropského společenství a akty přijaté následně na tomto základě). Částka ve výši 235 milionů EUR zahrnuje:






  — | na jedné straně částky přidělené na rok 2010 (56 milionů EUR) a přidělené částky na rok 2009, které nebyly dosud přislíbeny, a |
| --- | --- | --- |

10.39

—

na jedné straně částky přidělené na rok 2010 (56 milionů EUR) a přidělené částky na rok 2009, které nebyly dosud přislíbeny, a

| — | na druhou stranu nezaplacené částky související se smlouvami podepsanými od roku 2003 (zahájení výzkumného programu RFCS), u nichž dosud nebyly uzavřeny účty. |
| --- | --- |

—

na druhou stranu nezaplacené částky související se smlouvami podepsanými od roku 2003 (zahájení výzkumného programu RFCS), u nichž dosud nebyly uzavřeny účty.

| 10.40 | Výkonnost portfolia ESUO v likvidaci za rok 2008 byla 5,4 %, zatímco srovnávací index, který je referenční mírou pro ESUO v likvidaci, měl hodnotu 7,4 %. Toto relativní snížení výkonnosti o 2 % bylo způsobeno zejména nižšími výnosy dluhopisů z nových členských států, které nebyly do srovnávacího indexu zahrnuty. |
| --- | --- |

10.40

Výkonnost portfolia ESUO v likvidaci za rok 2008 byla 5,4 %, zatímco srovnávací index, který je referenční mírou pro ESUO v likvidaci, měl hodnotu 7,4 %. Toto relativní snížení výkonnosti o 2 % bylo způsobeno zejména nižšími výnosy dluhopisů z nových členských států, které nebyly do srovnávacího indexu zahrnuty.

| 10.40 | Portfolio ESUO v likvidaci pravidelně přiděluje část svých investic do cenných papírů vydávaných novými členskými státy, a to s cílem zlepšit diverzifikaci a v dlouhodobém horizontu docílit určitých dodatečných výnosů.

  Finanční krize (která začala v červenci 2007 a v roce 2008 se dále prohloubila) vedla k „honbě za kvalitou a likviditou“ jako hlavnímu motoru relativní výkonnosti v tomto období. V tomto procesu byly více zasaženy cenné papíry vydané novými členskými státy (jež byly trhem považovány za méně likvidní a bezpečné než cenné papíry „hlavních“ emitentů jako Německo a Francie).


  Portfolio ESUO v likvidaci si však navzdory finanční krizi vedlo poměrně dobře, pokud jde o absolutní výnosy, a v absolutním vyjádření dosáhlo třetího nejlepšího výsledku od začátku měření výkonnosti: +5,4 %, což je výsledek, který byl překonán pouze v roce 2002 (+6,3 %) a 2004 (+5,8 %). |
| --- | --- |

10.40

Finanční krize (která začala v červenci 2007 a v roce 2008 se dále prohloubila) vedla k „honbě za kvalitou a likviditou“ jako hlavnímu motoru relativní výkonnosti v tomto období. V tomto procesu byly více zasaženy cenné papíry vydané novými členskými státy (jež byly trhem považovány za méně likvidní a bezpečné než cenné papíry „hlavních“ emitentů jako Německo a Francie).

Portfolio ESUO v likvidaci si však navzdory finanční krizi vedlo poměrně dobře, pokud jde o absolutní výnosy, a v absolutním vyjádření dosáhlo třetího nejlepšího výsledku od začátku měření výkonnosti: +5,4 %, což je výsledek, který byl překonán pouze v roce 2002 (+6,3 %) a 2004 (+5,8 %).

| 10.41 | Likvidace finančních operací ESUO v likvidaci pokračuje v souladu s příslušnými právními předpisy, včetně víceletých základních finančních směrů. Účetní dvůr zjistil, že k monitorování dopadů finanční krize na aktiva ESUO v likvidaci byla podniknuta náležitá opatření. |
| --- | --- |

10.41

Likvidace finančních operací ESUO v likvidaci pokračuje v souladu s příslušnými právními předpisy, včetně víceletých základních finančních směrů. Účetní dvůr zjistil, že k monitorování dopadů finanční krize na aktiva ESUO v likvidaci byla podniknuta náležitá opatření.

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY

| 10.42 | Viz
  příloha 10.2
  . |
| --- | --- |

10.42

Viz
  příloha 10.2
  .

---

(1)  Evropský investiční fond je specializovaná instituce Společenství pro poskytování rizikového kapitálu a záruk malým a středním podnikům. EIF tyto programy řídí na základě „dohod o správě a řízení“.

(2)  Většinou zálohy na 7. RP a průběžné a konečné platby v rámci 6. RP.

(3)  Na realizaci programů se prostředky převádějí ze souhrnného rozpočtu na svěřenecké účty EIF na krytí možných budoucích plateb.

(4)  Na základě této grantové dohody poskytuje Společenství podporu projektu Better regulation in Europe and OECD assessment of the regulatory capacity in 15 Member States (Lepší regulace v Evropě a posouzení regulatorní kapacity 15 členských států provedené OECD).

(5)  Viz výhrada týkající se míry zbytkových chyb, pokud jde o přesnost žádostí o proplacení nákladů u grantů v rámci 6. RP, kterou uvádí prohlášení pověřené schvalující osoby ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitelství pro podniky a průmysl za rok 2008.

(6)  Audit se omezil na dvě generální ředitelství odpovědná za největší oblasti politiky a jedno odpovědné za menší oblasti politiky.

(7)  Jednalo se o následující programy: granty placené v rámci 6. RP, sítě podniků financované v rámci programu MAP a granty vyplácené na standardizaci a sbližování právních předpisů.

(8)  Pokud jde například o platby související se standardizací a sbližováním právních předpisů, použitý kontrolní formulář neobsahoval jedinou zmínku o práci zaměstnance provádějícího ověření ex ante. V případě plateb v rámci 6. RP bylo zase uvedeno, že kontroly proběhly, přestože z dostupné dokumentace vyplývalo, že k jejich provedení dojít nemohlo.

(9)  Jedná se o 6. RP a standardizaci a sbližování právních předpisů.

(10)  Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1).

(11)  Chyby se týkaly nesprávného výpočtu způsobilých nákladů (např. nadhodnocených osobních nákladů) a uvádění nezpůsobilých nákladů (např. výdaje, k nimž neexistuje faktura). Tyto chyby měly být schválenými auditory zjištěny.

(12)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 10.27–10.30 (Úř. věst. C 286, 10.11.2008).

(13)  Platby v rámci šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj představují téměř 8 % celkových provozních výdajů dané skupiny politik.

(14)  Je to především díky systémům dohledu a kontroly v rámci šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj.

(15)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (Úř. věst. L 293, 12.11.1994, s. 1).

(16)  Především EIB, ale také zahraniční úvěry Euratomu a úvěry, které poskytuje ES třetím zemím v rámci makrofinanční pomoci.

(17)  Cílová částka činí 9 % z nesplacených úvěrů třetím zemím, které poskytlo nebo za něž se zaručilo Společenství, zvýšených o splatné úroky. Nařízení (ES, Euratom) č. 89/2007 uvádí, že jakýkoliv přebytek mezi cílovou částkou a hodnotou čistých aktiv fondu v roce n–1 bude vyplacen do souhrnného rozpočtu Evropské unie v roce „n + 1“.

(18)  Protokol o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel (Úř. věst. C 80, 10.3.2001, s. 67).

(19)  Včetně přídělů na rok 2009 ve výši 52 milionů EUR a na rok 2010 ve výši 54 milionů EUR.

(20)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 11.

(21)  Jedná se o dvě agentury EU, konkrétně Evropskou agenturu pro chemické látky (ECHA) a Evropskou agenturu pro léčivé přípravky (EMEA). Účetní dvůr vydává u obou agentur výroční zprávy o auditu.

PŘÍLOHA 10.1

ČÁST 1:   HLAVNÍ RYSY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZÁKLADĚ VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku

| Rok | Počet testovaných operací |
| --- | --- |
| 2008 | 80 |
| 2007 | 55 |

Rok

Počet testovaných operací

2008

80

2007

55

1.2 —   Struktura vzorku

| Procento testovaných operací | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Hospodářské a finanční věci | Podniky | Hospodářská soutěž | Vnitřní trh | Obchod | Celkem |
| Konečné/průběžné platby | 35 % | 16 % | 1 % | 0 % | 4 % | 56 % | 72 % |
| Zálohy | 0 % | 44 % | 0 % | 0 % | 0 % | 44 % | 27 % |
| Celkem | 35 % | 60 % | 1 % | 0 % | 4 % | 100 % | 100 % |

Procento testovaných operací

2008

2007

Hospodářské a finanční věci

Podniky

Hospodářská soutěž

Vnitřní trh

Obchod

Celkem

Konečné/průběžné platby

35 %

16 %

1 %

0 %

4 %

56 %

72 %

Zálohy

0 %

44 %

0 %

0 %

0 %

44 %

27 %

Celkem

35 %

60 %

1 %

0 %

4 %

100 %

100 %

1.3 —   Četnost a odhadovaný dopad chyb

| Chyby | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Hospodářské a finanční věci, Obchod, Hospodářská soutěž a Vnitřní trh | Podniky | Celkem |
| Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby | 9 % {3} | 17 % {8} | 14 % {11} | 7 % {4} |
| Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné | 0 % {0} | 88 % {7} | 54 % {7} | 43 % {3} |
| Dopad vyčíslitelných chyb:

  Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1) | – | Mezi 2 % a 5 % | Mezi 2 % a 5 % (2) | Méně než 2 % |

Chyby

2008

2007

Hospodářské a finanční věci, Obchod, Hospodářská soutěž a Vnitřní trh

Podniky

Celkem

Četnost testovaných operací, v nichž se vyskytly chyby

9 % {3}

17 % {8}

14 % {11}

7 % {4}

Četnost chyb, které jsou vyčíslitelné

0 % {0}

88 % {7}

54 % {7}

43 % {3}

Dopad vyčíslitelných chyb:

Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1)

–

Mezi 2 % a 5 %

Mezi 2 % a 5 % (2)

Méně než 2 %

1.4 —   Typy chyb ve vzorku

| Procento a počet chyb v testovaných operacích dle typů chyb | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Hospodářské a finanční věci, Obchod, Hospodářská soutěž a Vnitřní trh | Podniky | Celkem |
| Způsobilost | 0 % | 0 | 75 % | 6 | 46 % | 6 | 29 % | 2 |
| Výskyt | 0 % | 0 | 0 % | 0 | 0 % | 0 | 0 % | 0 |
| Přesnost | 0 % | 0 | 12,5 % | 1 | 8 % | 1 | 29 % | 2 |
| Jiné | 100 % | 5 | 12,5 % | 1 | 46 % | 6 | 42 % | 3 |
| Celkem | 100 % | 5 | 100 % | 8 | 100 % | 13 | 100 % | 7 |

Procento a počet chyb v testovaných operacích dle typů chyb

2008

2007

Hospodářské a finanční věci, Obchod, Hospodářská soutěž a Vnitřní trh

Podniky

Celkem

Způsobilost

0 %

0

75 %

6

46 %

6

29 %

2

Výskyt

0 %

0

0 %

0

0 %

0

0 %

0

Přesnost

0 %

0

12,5 %

1

8 %

1

29 %

2

Jiné

100 %

5

12,5 %

1

46 %

6

42 %

3

Celkem

100 %

5

100 %

8

100 %

13

100 %

7

ČÁST 2:   CELKOVÉ POSOUZENÍ SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

2.1 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Systém | Klíčová vnitřní kontrola (Komise) | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- |
| Kontroly ex ante | Osvědčení o auditu | Finanční audit ex post |
| Platby v rámci oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci | | – | | |
| Platby v rámci oblasti politiky 02 – Podniky | | | – | |
| Platby v rámci oblasti politiky 20 – Obchod | | – | – | |
| Legenda: | účelné |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| – | irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Systém

Klíčová vnitřní kontrola (Komise)

Celkové posouzení

Kontroly ex ante

Osvědčení o auditu

Finanční audit ex post

Platby v rámci oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci

–

Platby v rámci oblasti politiky 02 – Podniky

–

Platby v rámci oblasti politiky 20 – Obchod

–

–

Legenda:

účelné

částečně účelné

neúčelné

–

irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

(1)  Účetní dvůr rozlišuje pro nejpravděpodobnější míru chyb tři rozpětí: méně než 2 %, mezi 2 % a 5 %, více než 5 %.

(2)  Na šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (6. RP) připadá nepřiměřeně velký podíl na celkové míře chyb (viz bod 10.27).

Ve složených závorkách { } jsou uvedeny absolutní počty.

PŘÍLOHA 10.2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘÍPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

| Připomínka Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Operace rizikového kapitálu – poskytování rizikového kapitálu prostřednictvím investičních fondů |
| Audit Účetního dvora odhalil, že investiční fondy zahrnuté do portfolia operací rizikového kapitálu nejsou zcela v souladu s nařízením MEDA:






  — | v portfoliu jsou investiční fondy, které sídlí vně hranic EU, |

Připomínka Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

1.   Operace rizikového kapitálu – poskytování rizikového kapitálu prostřednictvím investičních fondů

Audit Účetního dvora odhalil, že investiční fondy zahrnuté do portfolia operací rizikového kapitálu nejsou zcela v souladu s nařízením MEDA:

—

v portfoliu jsou investiční fondy, které sídlí vně hranic EU,

| — | investiční fondy investovaly nad rámec seznamu způsobilých partnerských území a zemí. K tomu docházelo především z důvodu neexistence nutných investičních omezení v investičních pravidlech těchto fondů. |
| --- | --- |

—

investiční fondy investovaly nad rámec seznamu způsobilých partnerských území a zemí. K tomu docházelo především z důvodu neexistence nutných investičních omezení v investičních pravidlech těchto fondů.

Navíc neexistoval žádný kontrolní postup pro křížové investice mezi fondy. Bylo tedy obtížné ověřit, že nebyly překročeny celkové stropy.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 11.8 a 11.9)

Od roku 2003 Komise zajišťuje, aby se ustanovení nařízení MEDA o způsobilosti, která se týkají zeměpisného umístění investičních fondů a cílového regionu investičních fondů, v době schvalování monitorovala.

Komise do schvalování zasahuje také v případě, kdy očekává problémy v souvislosti s křížovými investicemi.

V roce 2007 i 2008 Komise rovněž obdržela od Evropské investiční banky (EIB) výroční zprávu o operacích rizikového kapitálu, v níž banka informuje o uskutečněných investicích.

Monitorovací kontroly Komise se v době schvalování investičního fondu výrazně zlepšily, nicméně monitorování zeměpisného umístnění a křížových investic během životnosti fondů je potřeba zintenzivnit.

Výroční zprávy vypracované EIB navíc neuvádějí podrobné informace o investicích financovaných globálními úvěry. Komise proto nemůže ověřit, zda se ustanovení týkající se globálních úvěrů dodržují.

Nová rámcová dohoda mezi EIB a Komisi, která je v současnosti sjednávána, zajistí, aby provozní a účetní informace poskytnuté EIB umožnily lepší monitorování zeměpisného umístění a křížových investic během doby existence fondů. To bude zahrnovat informace o globálních úvěrech.

2.   Operace rizikového kapitálu – nedostatky v oceňování

Komise oceňuje operace rizikového kapitálu v historických cenách snížených o případné opravné položky na snížení hodnoty. Tyto opravné položky vycházely z prozatímních nebo konečných odpisů. Tato metoda se však nepoužívala důsledně. Účetní dvůr zjistil případy, kdy EIB měla k dispozici předběžné odhady týkající se snížení hodnoty, ale Komisi je nesdělila. Ukázala se tak potřeba aktualizovat úmluvu mezi Komisí a EIB, aby Komise dostávala veškeré relevantní informace včas a mohla je zohlednit při používání svých účetních pravidel. Komise by dále měla používání úmluvy aktivněji monitorovat, a nikoliv se pouze zcela spoléhat na informace poskytnuté EIB.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 11.11)

Ve své odpovědi na připomínku Účetního dvora Komise uvedla, že ona i EIB sledují vývoj a společně přezkoumávají současný stav, aby bylo nalezeno co nejhospodárnější řešení. V prvním čtvrtletí 2009 tento přezkum stále trvá a Komise a EIB se snaží takové řešení najít.

Účetní dvůr zjistil, že v uvedené záležitosti nedošlo k žádnému posunu. Komise by ji měla vyřešit před uzávěrkou rozpočtového roku 2009.

Požadavek Komise bude zahrnut do nové rámcové dohody.

3.   Povinnost poskytovat informace a podávat zprávy rozpočtovým orgánům

Od zahájení programu MEDA v roce 1996 má Komise povinnost předkládat Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o opatřeních financovaných během daného roku (článek 15 nařízení MEDA). Komise sice vydala obecnou výroční zprávu o rozvojové spolupráci, zpráva však neposkytuje dostatečné informace o pokroku, jehož bylo prostřednictvím finančních nástrojů dosaženo.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 11.14)

Komise i nadále zveřejňovala obecnou výroční zprávu o rozvojové spolupráci, nikoliv specifickou zprávu ke každému právnímu základu.

Míra informací poskytovaná o programu MEDA v obecných výročních zprávách o rozvojové spolupráci se různí. Účetní dvůr se domnívá, že Komise měla ve výročních zprávách poskytovat dostatečné informace tak, jak vyžaduje nařízení MEDA.

V roce 2001 se úřad EuropeAid rozhodl vyhotovovat celkovou zprávu namísto zvláštní zprávy pro každý právní základ. Toto rozhodnutí bylo přijato v zájmu lepšího využití omezených lidských zdrojů, které má úřad k dispozici. V následujících letech úřad EuropeAid zohlednil při vypracovávání této zprávy připomínky rozpočtových orgánů.

---

KAPITOLA 11

Správní a jiné výdaje

OBSAH

Úvod

Správnost uskutečněných operací

Soulad systémů s finančním nařízením

Specifické připomínky

Evropský parlament

Rada

Komise

Soudní dvůr

Účetní dvůr

Evropský hospodářský a sociální výbor

Výbor regionů

Evropský veřejný ochránce práv

Evropský inspektor ochrany údajů

Závěry a doporučení

Agentury Evropské unie

Evropské školy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 11.1 | Tato kapitola předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se správních výdajů orgánů a institucí. Podrobné údaje jsou obsaženy v
  tabulce 11.1
  , která uvádí příslušné orgány a instituce, platby podle výdajového roku a způsob rozpočtového řízení. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

11.1

Tato kapitola předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se správních výdajů orgánů a institucí. Podrobné údaje jsou obsaženy v
  tabulce 11.1
  , která uvádí příslušné orgány a instituce, platby podle výdajového roku a způsob rozpočtového řízení.

Tabulka 11.1 —   Rozdělení plateb podle oblastí politiky

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblasti politiky | Popis | Platby v roce 2008 | Způsob rozpočtového řízení |
| 24–27 a 29 | Správní a jiné výdaje | Evropský parlament | 1 489 | přímé centralizované |
| Rada | 618 | přímé centralizované |
| Komise | 5 867 | přímé centralizované |
| Soudní dvůr | 288 | přímé centralizované |
| Účetní dvůr | 116 | přímé centralizované |
| Hospodářský a sociální výbor | 114 | přímé centralizované |
| Výbor regionů | 79 | přímé centralizované |
| Evropský veřejný ochránce práv | 8 | přímé centralizované |
| Evropský inspektor ochrany údajů | 4 | přímé centralizované |
| Správní výdaje celkem | 8 583 | |
| Provozní výdaje celkem | 0 | |
| Platby za rok celkem | 8 583 | |
| Závazky za rok celkem | 8 826 | |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblasti politiky

Popis

Platby v roce 2008

Způsob rozpočtového řízení

24–27 a 29

Správní a jiné výdaje

Evropský parlament

1 489

přímé centralizované

Rada

618

přímé centralizované

Komise

5 867

přímé centralizované

Soudní dvůr

288

přímé centralizované

Účetní dvůr

116

přímé centralizované

Hospodářský a sociální výbor

114

přímé centralizované

Výbor regionů

79

přímé centralizované

Evropský veřejný ochránce práv

8

přímé centralizované

Evropský inspektor ochrany údajů

4

přímé centralizované

Správní výdaje celkem

8 583

Provozní výdaje celkem

0

Platby za rok celkem

8 583

Závazky za rok celkem

8 826

| 11.2 | Správní výdaje zahrnují zejména výdaje na lidské zdroje a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie. Tato kapitola se také zabývá výdaji, jež souhrnný rozpočet považuje za provozní, ačkoli jejich účelem a předmětem je ve většině případů spíše fungování administrativy Komise než provádění politik (1). |
| --- | --- |

11.2

Správní výdaje zahrnují zejména výdaje na lidské zdroje a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie. Tato kapitola se také zabývá výdaji, jež souhrnný rozpočet považuje za provozní, ačkoli jejich účelem a předmětem je ve většině případů spíše fungování administrativy Komise než provádění politik (1).

| 11.3 | Byl testován vzorek 57 operací náhodně vybraný ze všech správních výdajů, na něž odkazuje bod 11.2 (viz rovněž bod
  1.1
  v
  příloze 11.1
  ). Účetní dvůr dále posuzoval soulad systémů dohledu a kontroly používaných jednotlivými orgány a institucemi s požadavky finančního nařízení. Účetní dvůr rovněž kontroloval určité vybrané oblasti (2). |
| --- | --- |

11.3

Byl testován vzorek 57 operací náhodně vybraný ze všech správních výdajů, na něž odkazuje bod 11.2 (viz rovněž bod
  1.1
  v
  příloze 11.1
  ). Účetní dvůr dále posuzoval soulad systémů dohledu a kontroly používaných jednotlivými orgány a institucemi s požadavky finančního nařízení. Účetní dvůr rovněž kontroloval určité vybrané oblasti (2).

| 11.4 | Účetní dvůr kontroluje nezávislá externí auditorská firma (3), která vydala zprávu o ověření týkající se legality a správnosti použití zdrojů Účetního dvora a kontrolních postupů zavedených v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (viz bod 11.15). |
| --- | --- |

11.4

Účetní dvůr kontroluje nezávislá externí auditorská firma (3), která vydala zprávu o ověření týkající se legality a správnosti použití zdrojů Účetního dvora a kontrolních postupů zavedených v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (viz bod 11.15).

| 11.5 | Tato kapitola rovněž předkládá informace o výsledcích kontrol Účetního dvora týkajících se agentur a jiných decentralizovaných subjektů Evropské unie a také evropských škol. |
| --- | --- |

11.5

Tato kapitola rovněž předkládá informace o výsledcích kontrol Účetního dvora týkajících se agentur a jiných decentralizovaných subjektů Evropské unie a také evropských škol.

SPRÁVNOST USKUTEČNĚNÝCH OPERACÍ

| 11.6 | Audit vzorku 57 operací nezjistil v těchto operacích žádné významné chyby. |
| --- | --- |

11.6

Audit vzorku 57 operací nezjistil v těchto operacích žádné významné chyby.

SOULAD SYSTÉMŮ S FINANČNÍM NAŘÍZENÍM

| 11.7 | Kontrola Účetního dvora týkající se souladu systémů, určených k zajištění správnosti operací, s ustanoveními finančního nařízení (viz bod 11.3) nezjistila žádný významný nedostatek. |
| --- | --- |

11.7

Kontrola Účetního dvora týkající se souladu systémů, určených k zajištění správnosti operací, s ustanoveními finančního nařízení (viz bod 11.3) nezjistila žádný významný nedostatek.

SPECIFICKÉ PŘIPOMÍNKY

| 11.8 | Následující specifické připomínky, jež jsou rozčleněné dle jednotlivých orgánů a institucí, vycházejí z auditu Účetního dvora týkajícího se systémů dohledu a kontroly používaných v jednotlivých orgánech a institucích a dále z vybraných témat (viz bod 11.3). Tato zjištění nezpochybňují posouzení uvedená v bodech 11.6 a 11.7. |
| --- | --- |

11.8

Následující specifické připomínky, jež jsou rozčleněné dle jednotlivých orgánů a institucí, vycházejí z auditu Účetního dvora týkajícího se systémů dohledu a kontroly používaných v jednotlivých orgánech a institucích a dále z vybraných témat (viz bod 11.3). Tato zjištění nezpochybňují posouzení uvedená v bodech 11.6 a 11.7.

Evropský parlament

| 11.9 | V prosinci 2007 podepsal Evropský parlament smlouvu na vnitřní úpravy prostor, v níž bylo stanoveno, že faktury budou předkládány měsíčně po konci každého období na základě dokončených prací. Z kontroly těchto výdajů vyplynulo, že byla potvrzena jedna faktura ze dne 17. listopadu 2008 s přípisem „správnost ověřena“ a „předáno k zaplacení“, ačkoli ve skutečnosti představovala zálohu za práce, které ještě nebyly provedené. Celková částka, která byla takto neoprávněně předem vyplacena, činila 1 547 915 EUR. |
| --- | --- |

11.9

V prosinci 2007 podepsal Evropský parlament smlouvu na vnitřní úpravy prostor, v níž bylo stanoveno, že faktury budou předkládány měsíčně po konci každého období na základě dokončených prací. Z kontroly těchto výdajů vyplynulo, že byla potvrzena jedna faktura ze dne 17. listopadu 2008 s přípisem „správnost ověřena“ a „předáno k zaplacení“, ačkoli ve skutečnosti představovala zálohu za práce, které ještě nebyly provedené. Celková částka, která byla takto neoprávněně předem vyplacena, činila 1 547 915 EUR.

| 11.9 | ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

  Faktura č. 8101025356 na částku 1 547 915,33 EUR byla vystavena a datována 17. listopadu 2008 a úředně zaregistrována účetním dne 19. listopadu 2008. Uvedená částka byla záměrně vyplacena jako úhrada za práce v měsíci prosinci 2008 uvedené v pravidelné průběžné zprávě č. EA 008 potvrzené externí konzultační firmou a dvěma k tomu zmocněnými pracovníky Parlamentu dne 4. prosince 2008, kdy byla faktura přijata, byla ověřena její správnost a byla předána k proplacení. Platební příkaz na tuto částku schválila pověřená schvalující osoba dne 9. prosince 2008.


  Jsme si vědomi toho, že tato platba proběhla nesprávně před provedením prací za dané období. K provedení platby vedla mylná obava z rizik spojených se situací, kdy by se nepodařilo do konce roku 2008 vyčerpat prostředky přenesené z roku 2007 do roku 2008. Platba byla kryta bankovní zárukou ze strany dodavatele, tudíž z ní pro Parlament nevyplývaly žádné negativní rozpočtové důsledky.


  Na tyto okolnosti byla upozorněna pověřená schvalující osoba po kontrolách, které provedl Účetní dvůr v rámci přípravy prohlášení o věrohodnosti účtů (DAS) za rok 2008. Poté, co projednala záležitost s interním auditorem a informovala generálního tajemníka, se pověřená schvalující osoba na znamení toho, že uznává svou chybu a přebírá za ni odpovědnost, rozhodla sama záležitost postoupit dne 20. května 2009 komisi pro finanční nesrovnalosti podle čl. 75 odst. 1 druhého pododstavce finančního nařízení.


  Mezitím předsednictvo rozhodlo o tom, že budou provedeny rozsáhlé strukturální změny GŘ s cílem soustředit odpovědnost tohoto druhu na úrovni generálního ředitele. |
| --- | --- |

11.9

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Faktura č. 8101025356 na částku 1 547 915,33 EUR byla vystavena a datována 17. listopadu 2008 a úředně zaregistrována účetním dne 19. listopadu 2008. Uvedená částka byla záměrně vyplacena jako úhrada za práce v měsíci prosinci 2008 uvedené v pravidelné průběžné zprávě č. EA 008 potvrzené externí konzultační firmou a dvěma k tomu zmocněnými pracovníky Parlamentu dne 4. prosince 2008, kdy byla faktura přijata, byla ověřena její správnost a byla předána k proplacení. Platební příkaz na tuto částku schválila pověřená schvalující osoba dne 9. prosince 2008.

Jsme si vědomi toho, že tato platba proběhla nesprávně před provedením prací za dané období. K provedení platby vedla mylná obava z rizik spojených se situací, kdy by se nepodařilo do konce roku 2008 vyčerpat prostředky přenesené z roku 2007 do roku 2008. Platba byla kryta bankovní zárukou ze strany dodavatele, tudíž z ní pro Parlament nevyplývaly žádné negativní rozpočtové důsledky.

Na tyto okolnosti byla upozorněna pověřená schvalující osoba po kontrolách, které provedl Účetní dvůr v rámci přípravy prohlášení o věrohodnosti účtů (DAS) za rok 2008. Poté, co projednala záležitost s interním auditorem a informovala generálního tajemníka, se pověřená schvalující osoba na znamení toho, že uznává svou chybu a přebírá za ni odpovědnost, rozhodla sama záležitost postoupit dne 20. května 2009 komisi pro finanční nesrovnalosti podle čl. 75 odst. 1 druhého pododstavce finančního nařízení.

Mezitím předsednictvo rozhodlo o tom, že budou provedeny rozsáhlé strukturální změny GŘ s cílem soustředit odpovědnost tohoto druhu na úrovni generálního ředitele.

Rada

| 11.10 | Cílový termín dokončení zabezpečeného evropského systému pro automatický přenos zpráv (Secured European System for Automatic Messaging – SESAME), který se používá při přípravě ročních rozpočtů Rady (4), byl soustavně stanovován příliš optimisticky. V důsledku toho docházelo do roku 2008 každoročně k nadhodnocování rozpočtu na SESAME. V období 2005–2008 činily výdaje Rady na SESAME méně než 2 miliony EUR, zatímco rozpočet Rady přidělil na tento účel na stejné období částku 59 milionů EUR. Tím vzniklé nadhodnocení rozpočtu o 57 milionů bylo tedy k dispozici pro převod na jiné položky rozpočtu Rady. Opakované nadhodnocování rozpočtu pro systém SESAME, které ukázalo na nedostatky v plánování a zavádění tohoto systému, nebylo v souladu se zásadou správnosti rozpočtu vyžadovanou finančním nařízením (čl. 5 odst. 3), neboť většina částek zahrnutých do každoročních původních rozpočtů na SESAME nebyla použita tak, jak bylo zamýšleno. |
| --- | --- |

11.10

Cílový termín dokončení zabezpečeného evropského systému pro automatický přenos zpráv (Secured European System for Automatic Messaging – SESAME), který se používá při přípravě ročních rozpočtů Rady (4), byl soustavně stanovován příliš optimisticky. V důsledku toho docházelo do roku 2008 každoročně k nadhodnocování rozpočtu na SESAME. V období 2005–2008 činily výdaje Rady na SESAME méně než 2 miliony EUR, zatímco rozpočet Rady přidělil na tento účel na stejné období částku 59 milionů EUR. Tím vzniklé nadhodnocení rozpočtu o 57 milionů bylo tedy k dispozici pro převod na jiné položky rozpočtu Rady. Opakované nadhodnocování rozpočtu pro systém SESAME, které ukázalo na nedostatky v plánování a zavádění tohoto systému, nebylo v souladu se zásadou správnosti rozpočtu vyžadovanou finančním nařízením (čl. 5 odst. 3), neboť většina částek zahrnutých do každoročních původních rozpočtů na SESAME nebyla použita tak, jak bylo zamýšleno.

| 11.10 | ODPOVĚĎ RADY |
| --- | --- |

11.10

ODPOVĚĎ RADY

| 1. | Rada bere na vědomí připomínky Účetního dvora v návaznosti na sporné řízení v souvislosti s programem SESAME (viz příloha) a s potěšením konstatuje, že v souvislosti s účetnictvím za rok 2008 nebyly vzneseny žádné další připomínky. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hlavním cílem tohoto inovativního programu je nahradit stávající komunikační systémy CORTESY a ESDP-NET jediným integrovaným systémem s rozdělením sítě podle stupně utajení: první úroveň systému by měla umožňovat nakládání s informacemi do stupně utajení RESTREINT UE, zatímco druhá úroveň by byla určena pro informace na stupni utajení CONFIDENTIEL UE a SECRET UE. Tento program tedy nespočívá v pouhém nahrazení jednoho systému jiným; dojde k rozšíření o další komunikační struktury a operační funkce. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rozpočtové částky byly vždy založeny na odhadu výdajů pro následující rok v souladu s odsouhlasenými politickými rozhodnutími. Zpoždění a následné nedodržení rozpočtu v posledních letech byly způsobeny především změnami v rozsahu programu učiněnými až poté, co sekretariát předložil návrh pro následující rozpočtový rok, a změnami v počtu zainteresovaných subjektů a zapojených přípravných orgánů Rady.

  K dnešnímu dni panuje ohledně budoucího vývoje programu mnohem větší jistota; byly stanoveny příslušné požadavky a schváleny hlavní kroky programu. Existují tedy reálné vyhlídky na to, že program v brzké době postoupí do další fáze. |
| --- | --- |

3.

K dnešnímu dni panuje ohledně budoucího vývoje programu mnohem větší jistota; byly stanoveny příslušné požadavky a schváleny hlavní kroky programu. Existují tedy reálné vyhlídky na to, že program v brzké době postoupí do další fáze.

| 4. | Na základě těchto zkušeností Rada v současnosti zvažuje, jakým způsobem by měla zlepšit koordinaci struktur pro řízení velkých projektů v oblasti informačních technologií, jakým je například SESAME. |
| --- | --- |

4.

Komise

Zavedení informačního systému pro individuální nároky

| 11.11 | V červnu 2008 zavedl Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) nový systém zvaný Informační systém pro individuální nároky (Individual Rights Information System – IRIS), určený pro správu nároků zaměstnanců včetně platových nároků. Přechod na systém IRIS vedl k četným problémům při výpočtu platů. Podle odhadů pracovní skupiny zřízené PMO může více než 8 000 složek zaměstnanců obsahovat nesprávné údaje, což by mohlo ovlivnit výpočet platů. Práce na kontrole všech jednotlivých složek stále pokračují. Mezi mimořádná opatření, která byla na nápravu těchto nesrovnalostí přijata, patřily i manuální zásahy do systému na výpočet platů, nad kterými ale nebyl přiměřený dohled. U systému IRIS neproběhlo dostatečné systémové testování a starý a nový systém nebyly provozovány souběžně až do momentu, kdy by bylo doloženo, že nový systém funguje uspokojivým způsobem. |
| --- | --- |

11.11

V červnu 2008 zavedl Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) nový systém zvaný Informační systém pro individuální nároky (Individual Rights Information System – IRIS), určený pro správu nároků zaměstnanců včetně platových nároků. Přechod na systém IRIS vedl k četným problémům při výpočtu platů. Podle odhadů pracovní skupiny zřízené PMO může více než 8 000 složek zaměstnanců obsahovat nesprávné údaje, což by mohlo ovlivnit výpočet platů. Práce na kontrole všech jednotlivých složek stále pokračují. Mezi mimořádná opatření, která byla na nápravu těchto nesrovnalostí přijata, patřily i manuální zásahy do systému na výpočet platů, nad kterými ale nebyl přiměřený dohled. U systému IRIS neproběhlo dostatečné systémové testování a starý a nový systém nebyly provozovány souběžně až do momentu, kdy by bylo doloženo, že nový systém funguje uspokojivým způsobem.

| 11.11 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Zavedením nového systému IRIS, který poskytuje údaje systému pro vyměřování odměn, byly odhaleny nesrovnalosti mezi historickými údaji, zejména pokud jde o počet rodinných příslušníků, a údaji používanými pro výplatu mezd. Hlavním účinkem těchto nesrovnalostí bylo odmítnutí starých údajů systémem pro vyměřování platu


  Důsledkem toho bylo zpětné zrušení částek vyplacených na základě těchto údajů. Na základě analýzy potenciálně chybných složek navrhla Komise v budoucnu podrobněji zanalyzovat 8 000 složek.


  Až do opravy těchto údajů bylo vyměřování zpětných nároků pozastaveno, aby se předešlo neoprávněnému zpětnému získání prostředků. Už to umožnilo snížit počet složek obsahujících chyby. Nebezpečí nekonzistentnosti údajů, která by vedla k nesprávnému vyplácení odměn, tak bylo udrženo pod kontrolou, nevýhodou tohoto opatření však je, že byly pozastaveny i zpětné opravy, které bylo třeba provést a které jsou stále blokovány. Kontrola nekonzistentních údajů stále probíhá a může ovlivnit některé starší platby, nikoli však výplatu současných mezd.


  Některé složky byly opraveny přímo manuálním vložením kódů do systému pro vyměřování platu, avšak to bylo možné vždy a poté následovaly obvyklé kontrolní postupy. Tato metoda nicméně představuje zvýšené riziko, a její použití by se tedy mělo omezit na minimum.


  Po velmi dlouhé období byla prováděna řada testů a jejich výsledek byl konečně prohlášen za uspokojivý v polovině roku 2008. Při zpětném hodnocení je třeba uznat, že tento výsledek nedostál zcela původnímu očekávání. V budoucnosti bude PMO hodnotit testy mnohem přísněji, dříve než připustí zavedení jakéhokoli nového systému nebo pozměněné verze stávajícího systému. |
| --- | --- |

11.11

ODPOVĚĎ KOMISE

Zavedením nového systému IRIS, který poskytuje údaje systému pro vyměřování odměn, byly odhaleny nesrovnalosti mezi historickými údaji, zejména pokud jde o počet rodinných příslušníků, a údaji používanými pro výplatu mezd. Hlavním účinkem těchto nesrovnalostí bylo odmítnutí starých údajů systémem pro vyměřování platu

Důsledkem toho bylo zpětné zrušení částek vyplacených na základě těchto údajů. Na základě analýzy potenciálně chybných složek navrhla Komise v budoucnu podrobněji zanalyzovat 8 000 složek.

Až do opravy těchto údajů bylo vyměřování zpětných nároků pozastaveno, aby se předešlo neoprávněnému zpětnému získání prostředků. Už to umožnilo snížit počet složek obsahujících chyby. Nebezpečí nekonzistentnosti údajů, která by vedla k nesprávnému vyplácení odměn, tak bylo udrženo pod kontrolou, nevýhodou tohoto opatření však je, že byly pozastaveny i zpětné opravy, které bylo třeba provést a které jsou stále blokovány. Kontrola nekonzistentních údajů stále probíhá a může ovlivnit některé starší platby, nikoli však výplatu současných mezd.

Některé složky byly opraveny přímo manuálním vložením kódů do systému pro vyměřování platu, avšak to bylo možné vždy a poté následovaly obvyklé kontrolní postupy. Tato metoda nicméně představuje zvýšené riziko, a její použití by se tedy mělo omezit na minimum.

Po velmi dlouhé období byla prováděna řada testů a jejich výsledek byl konečně prohlášen za uspokojivý v polovině roku 2008. Při zpětném hodnocení je třeba uznat, že tento výsledek nedostál zcela původnímu očekávání. V budoucnosti bude PMO hodnotit testy mnohem přísněji, dříve než připustí zavedení jakéhokoli nového systému nebo pozměněné verze stávajícího systému.

Převod získaných důchodových nároků

| 11.12 | V některých případech musí orgány a instituce nahradit zaměstnancům část kapitálové hodnoty převáděných důchodových nároků (5). Prověrka Účetního dvora týkající se kontrol, které zajišťují, aby byly výpočty správné a aby byly v případě chybných výpočtů náhrady vráceny, odhalila nedostatek. Audit zjistil, že Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) chybně nahradil dvěma zaměstnancům celkovou částku 138 000 EUR a že tyto případy nejsou stále vyřešeny. |
| --- | --- |

11.12

V některých případech musí orgány a instituce nahradit zaměstnancům část kapitálové hodnoty převáděných důchodových nároků (5). Prověrka Účetního dvora týkající se kontrol, které zajišťují, aby byly výpočty správné a aby byly v případě chybných výpočtů náhrady vráceny, odhalila nedostatek. Audit zjistil, že Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) chybně nahradil dvěma zaměstnancům celkovou částku 138 000 EUR a že tyto případy nejsou stále vyřešeny.

| 11.12 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Jakmile Účetní dvůr upozornil na tyto dva případy a formuloval příslušné závěry, přijal PMO vhodná opatření. Pozměnil výpočet nároků na důchod a připravil zpětné získávání neoprávněně vyplacených prostředků. Týká se to zpětného získávání části převedeného kapitálu, který měl být zdrojem dodatečných práv na důchodové zabezpečení v systému důchodového zabezpečení Evropského společenství, nikoli zpětného vyplácení prostředků příjemcům.


  Z dlouhodobého (pojistněmatematického) pohledu je finanční dopad na rozpočet Společenství neutrální, neboť neoprávněně vyplacené prostředky budou vyrovnány nižšími platbami důchodového zabezpečení v budoucnosti a opačně, zpětně získané prostředky budou vyrovnány přiznáním dodatečných důchodových nároků.


  Současně byla učiněna opatření k posílení vnitřní kontroly v oblasti převodu nároků na důchod. |
| --- | --- |

11.12

ODPOVĚĎ KOMISE

Jakmile Účetní dvůr upozornil na tyto dva případy a formuloval příslušné závěry, přijal PMO vhodná opatření. Pozměnil výpočet nároků na důchod a připravil zpětné získávání neoprávněně vyplacených prostředků. Týká se to zpětného získávání části převedeného kapitálu, který měl být zdrojem dodatečných práv na důchodové zabezpečení v systému důchodového zabezpečení Evropského společenství, nikoli zpětného vyplácení prostředků příjemcům.

Z dlouhodobého (pojistněmatematického) pohledu je finanční dopad na rozpočet Společenství neutrální, neboť neoprávněně vyplacené prostředky budou vyrovnány nižšími platbami důchodového zabezpečení v budoucnosti a opačně, zpětně získané prostředky budou vyrovnány přiznáním dodatečných důchodových nároků.

Současně byla učiněna opatření k posílení vnitřní kontroly v oblasti převodu nároků na důchod.

Důchodový systém pro místní pracovníky v delegacích Komise

| 11.13 | V roce 1996 zřídilo ředitelství pro vnější vztahy generálního ředitelství pro vnější vztahy důchodový systém pro místní pracovníky zaměstnané v delegacích Komise. Tento systém je založen na fondu, který je tvořen měsíčními příspěvky od příslušných zaměstnanců a od Komise. Od roku 1996 byl tento systém řízen na základě prozatímních předpisů. Tyto předpisy ale neřeší otázku odpovědnosti Komise za zajištění a vyplacení aktiv fondu a nedefinují ani podrobná ustanovení pro vypořádání nároků pracovníků. Aktiva fondu byla ke konci roku 2008 ohodnocena na přibližně 34 miliony EUR. |
| --- | --- |

11.13

V roce 1996 zřídilo ředitelství pro vnější vztahy generálního ředitelství pro vnější vztahy důchodový systém pro místní pracovníky zaměstnané v delegacích Komise. Tento systém je založen na fondu, který je tvořen měsíčními příspěvky od příslušných zaměstnanců a od Komise. Od roku 1996 byl tento systém řízen na základě prozatímních předpisů. Tyto předpisy ale neřeší otázku odpovědnosti Komise za zajištění a vyplacení aktiv fondu a nedefinují ani podrobná ustanovení pro vypořádání nároků pracovníků. Aktiva fondu byla ke konci roku 2008 ohodnocena na přibližně 34 miliony EUR.

| 11.13 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Penzijní fond pro místní zaměstnance byl zřízen za účelem poskytnutí alespoň základních sociálních jistot místním zaměstnancům Komise v delegacích. Jedná se o doplňkový fond spravovaný mimo rozpočet EU, který je založen na kapitalizaci předem vymezených příspěvků. Místní zaměstnanci jsou průběžně o stavu penzijního fondu informování a mohou nad ním v oprávněné míře vykonávat kontrolu. V současné době Komise prozkoumává možnosti, jak tento systém postavit na trvalý základ, spolu s příslušnými právními a finančními důsledky. Současná aktiva fondu se považují za dostatečná k pokrytí individuálních nároků místních zaměstnanců. Vzhledem k legislativnímu návrhu se připravuje podrobná pojistněmatematická studie. |
| --- | --- |

11.13

ODPOVĚĎ KOMISE

Penzijní fond pro místní zaměstnance byl zřízen za účelem poskytnutí alespoň základních sociálních jistot místním zaměstnancům Komise v delegacích. Jedná se o doplňkový fond spravovaný mimo rozpočet EU, který je založen na kapitalizaci předem vymezených příspěvků. Místní zaměstnanci jsou průběžně o stavu penzijního fondu informování a mohou nad ním v oprávněné míře vykonávat kontrolu. V současné době Komise prozkoumává možnosti, jak tento systém postavit na trvalý základ, spolu s příslušnými právními a finančními důsledky. Současná aktiva fondu se považují za dostatečná k pokrytí individuálních nároků místních zaměstnanců. Vzhledem k legislativnímu návrhu se připravuje podrobná pojistněmatematická studie.

Soudní dvůr

| 11.14 | V roce 2008 uzavřel Soudní dvůr smlouvu na dodávku služeb na základě společného otevřeného zadávacího řízení s jedním členským státem. Kontrola této smlouvy, kterou Účetní dvůr provedl, odhalila nedostatky v systému vnitřní kontroly při provádění tohoto zadávacího řízení. Tyto nedostatky zapříčinily, že zájemci obdrželi zadávací dokumentaci v příliš krátké lhůtě (6), a že v oznámení o zakázce byla uvedena povinnost předkládat nabídky pouze v jednom jazyce (7), a také to, že nabídky budou otevřeny na uzavřeném zasedání (8). Soudní dvůr by měl zavést zdokonalené zadávací řízení a pomoci tak schvalujícím útvarům při organizování veřejných soutěží a kontrole dodržování právních požadavků. |
| --- | --- |

11.14

V roce 2008 uzavřel Soudní dvůr smlouvu na dodávku služeb na základě společného otevřeného zadávacího řízení s jedním členským státem. Kontrola této smlouvy, kterou Účetní dvůr provedl, odhalila nedostatky v systému vnitřní kontroly při provádění tohoto zadávacího řízení. Tyto nedostatky zapříčinily, že zájemci obdrželi zadávací dokumentaci v příliš krátké lhůtě (6), a že v oznámení o zakázce byla uvedena povinnost předkládat nabídky pouze v jednom jazyce (7), a také to, že nabídky budou otevřeny na uzavřeném zasedání (8). Soudní dvůr by měl zavést zdokonalené zadávací řízení a pomoci tak schvalujícím útvarům při organizování veřejných soutěží a kontrole dodržování právních požadavků.

| 11.14 | ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA

  Soudní dvůr připomíná, že zadávací řízení, kterého se týkají připomínky Účetního dvora, se týká nového komplexu budov a představovalo pro Soudní dvůr první zkušenost se zakázkou zadávanou společně s členským státem podle nových ustanovení článku 91 finančního nařízení, a chtěl by uvést následující upřesnění týkající se slabin zjištěných Účetním dvorem v tomto řízení.


  Nejprve, co se týče harmonogramu řízení, společní zadavatelé museli, ve vlastním zájmu, jakož i v zájmu uchazečů, zohlednit nutnost zadat zakázku k datu umožňujícímu úspěšnému uchazeči o zakázku, aby byl při převzetí dotčeného nového komplexu budov připraven, společně s nezbytností stanovit vzhledem ke složitosti zakázky dostatečně dlouhou dobu k tomu, aby uchazeči mohli za řádných podmínek připravit své nabídky.


  To vysvětluje, že harmonogram, přestože dodržoval formální lhůty stanovené finančním nařízením, byl nevyhnutelně časově náročný, pokud jde o lhůtu poskytnutou případným zájemcům k vyžádání si dokumentů výběrového řízení.


  Co se týče nedostatků týkajících se dvou specifických oddílů vyhlášení veřejné soutěže, jedná se o administrativní pochybení, která nebyla samozřejmě úmyslná. Pokud jde o jazykový režim, skutečnost, že vyhlášení veřejné soutěže stanovilo, aby nabídky byly předkládány pouze ve francouzském jazyce (běžná praxe v dotčeném členském státě), zatímco zadávací podmínky stanovily, že nabídky mohou být předkládány v jakémkoliv úředním jazyce Evropské unie (praxe uplatňovaná Soudním dvorem), lze vysvětlit nedostatečnou koordinací. Co se týče schůze komise pro otevření nabídek, je třeba uvést, že pokud by se uchazeči dostavili, byla by samozřejmě jejich přítomnost na této schůzi připuštěna, v souladu s ustanoveními finančního nařízení.


  Pokud jde o doporučení Účetního dvora týkající se lepší součinnosti se službami odpovědnými za schvalování v oblasti výběrových řízení, Soudní dvůr již v červnu 2008, v reakci na doporučení útvaru interního auditu, začal přijímat konkrétní opatření v tomto směru. I nadále se bude snažit, v mezích daných dostupnými lidskými zdroji, o zdokonalování svých postupů v této oblasti. |
| --- | --- |

11.14

ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA

Soudní dvůr připomíná, že zadávací řízení, kterého se týkají připomínky Účetního dvora, se týká nového komplexu budov a představovalo pro Soudní dvůr první zkušenost se zakázkou zadávanou společně s členským státem podle nových ustanovení článku 91 finančního nařízení, a chtěl by uvést následující upřesnění týkající se slabin zjištěných Účetním dvorem v tomto řízení.

Nejprve, co se týče harmonogramu řízení, společní zadavatelé museli, ve vlastním zájmu, jakož i v zájmu uchazečů, zohlednit nutnost zadat zakázku k datu umožňujícímu úspěšnému uchazeči o zakázku, aby byl při převzetí dotčeného nového komplexu budov připraven, společně s nezbytností stanovit vzhledem ke složitosti zakázky dostatečně dlouhou dobu k tomu, aby uchazeči mohli za řádných podmínek připravit své nabídky.

To vysvětluje, že harmonogram, přestože dodržoval formální lhůty stanovené finančním nařízením, byl nevyhnutelně časově náročný, pokud jde o lhůtu poskytnutou případným zájemcům k vyžádání si dokumentů výběrového řízení.

Co se týče nedostatků týkajících se dvou specifických oddílů vyhlášení veřejné soutěže, jedná se o administrativní pochybení, která nebyla samozřejmě úmyslná. Pokud jde o jazykový režim, skutečnost, že vyhlášení veřejné soutěže stanovilo, aby nabídky byly předkládány pouze ve francouzském jazyce (běžná praxe v dotčeném členském státě), zatímco zadávací podmínky stanovily, že nabídky mohou být předkládány v jakémkoliv úředním jazyce Evropské unie (praxe uplatňovaná Soudním dvorem), lze vysvětlit nedostatečnou koordinací. Co se týče schůze komise pro otevření nabídek, je třeba uvést, že pokud by se uchazeči dostavili, byla by samozřejmě jejich přítomnost na této schůzi připuštěna, v souladu s ustanoveními finančního nařízení.

Pokud jde o doporučení Účetního dvora týkající se lepší součinnosti se službami odpovědnými za schvalování v oblasti výběrových řízení, Soudní dvůr již v červnu 2008, v reakci na doporučení útvaru interního auditu, začal přijímat konkrétní opatření v tomto směru. I nadále se bude snažit, v mezích daných dostupnými lidskými zdroji, o zdokonalování svých postupů v této oblasti.

Účetní dvůr

| 11.15 | Zpráva externího auditora (viz bod 11.4) uvádí, že dle názoru auditora „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2008 a jeho finanční výkonnosti a peněžních toků za rozpočtový rok 2008 v souladu s finančním nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními předpisy Evropského účetního dvora“. Zpráva bude zveřejněna v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

11.15

Zpráva externího auditora (viz bod 11.4) uvádí, že dle názoru auditora „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2008 a jeho finanční výkonnosti a peněžních toků za rozpočtový rok 2008 v souladu s finančním nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními předpisy Evropského účetního dvora“. Zpráva bude zveřejněna v Úředním věstníku.

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 11.16 | Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat. |
| --- | --- |

11.16

Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat.

Výbor regionů

| 11.17 | Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat. |
| --- | --- |

11.17

Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat.

Evropský veřejný ochránce práv

| 11.18 | Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat. |
| --- | --- |

11.18

Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat.

Evropský inspektor ochrany údajů

| 11.19 | Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat. |
| --- | --- |

11.19

Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat.

ZÁVĚRY

| 11.20 | Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že platby za rozpočtový rok 2008 týkající se správních výdajů orgánů a institucí nebyly stiženy významnými chybami (viz bod 11.6). |
| --- | --- |

11.20

Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že platby za rozpočtový rok 2008 týkající se správních výdajů orgánů a institucí nebyly stiženy významnými chybami (viz bod 11.6).

| 11.21 | Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že systémy dohledu a kontroly používané pro správní výdaje orgánů a institucí splňují požadavky stanovené finančním nařízením (viz body 11.7–11.19). |
| --- | --- |

11.21

Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že systémy dohledu a kontroly používané pro správní výdaje orgánů a institucí splňují požadavky stanovené finančním nařízením (viz body 11.7–11.19).

AGENTURY EVROPSKÉ UNIE

| 11.22 | Audity agentur a jiných decentralizovaných subjektů Evropské unie jsou předmětem specifických výročních zpráv, které jsou samostatně zveřejňovány v Úředním věstníku (9). Za rozpočtový rok 2008 provedl Účetní dvůr audit 29 agentur. Jejich rozpočty v roce 2008 dosáhly celkové výše 1 488,5 milionu EUR. Základní údaje o agenturách jsou uvedeny v
  tabulce 11.2
  . |
| --- | --- |

11.22

Audity agentur a jiných decentralizovaných subjektů Evropské unie jsou předmětem specifických výročních zpráv, které jsou samostatně zveřejňovány v Úředním věstníku (9). Za rozpočtový rok 2008 provedl Účetní dvůr audit 29 agentur. Jejich rozpočty v roce 2008 dosáhly celkové výše 1 488,5 milionu EUR. Základní údaje o agenturách jsou uvedeny v
  tabulce 11.2
  .

| 11.23 | Účetní dvůr vydal výrok bez výhrad ke spolehlivosti účetní závěrky a legalitě a správnosti uskutečněných operací u všech kontrolovaných agentur kromě Evropské policejní akademie. |
| --- | --- |

11.23

Účetní dvůr vydal výrok bez výhrad ke spolehlivosti účetní závěrky a legalitě a správnosti uskutečněných operací u všech kontrolovaných agentur kromě Evropské policejní akademie.

EVROPSKÉ ŠKOLY

| 11.24 | Specifická výroční zpráva Účetního dvora týkající se evropských škol (nezveřejňovaná v Úředním věstníku) se předkládá radě guvernérů jako orgánu udělujícímu absolutorium. Rozpočet škol, který v roce 2008 činil 258 milionů EUR, byl financován hlavně z grantu Komise (138,9 milionu EUR) a dále z příspěvků členských států (54,5 milionu EUR) (10). Základní údaje o evropských školách obsahuje
  tabulka 11.3
  . |
| --- | --- |

11.24

Specifická výroční zpráva Účetního dvora týkající se evropských škol (nezveřejňovaná v Úředním věstníku) se předkládá radě guvernérů jako orgánu udělujícímu absolutorium. Rozpočet škol, který v roce 2008 činil 258 milionů EUR, byl financován hlavně z grantu Komise (138,9 milionu EUR) a dále z příspěvků členských států (54,5 milionu EUR) (10). Základní údaje o evropských školách obsahuje
  tabulka 11.3
  .

| 11.25 | Účetní dvůr neshledal žádné významné chyby, které by mohly zpochybnit spolehlivost kontrolovaných účetních závěrek (škol v Karlsruhe a Mol a ústřední kanceláře), které byly sestaveny v souladu s ustanoveními finančního nařízení ze dne 24. října 2006 o rozpočtu evropských škol, a legalitu a správnost uskutečněných operací. Z přezkumu Účetního dvora však vyplývá, že prezentace konsolidované účetní závěrky není ve všech významných ohledech věrná a transparentní v souladu s příslušnými účetními standardy, a to z důvodu a) neuspokojivého použití zásady účtování na akruální bázi a b) vykázání přebytku z minulého roku jako příjmu v běžném roce. |
| --- | --- |

11.25

Účetní dvůr neshledal žádné významné chyby, které by mohly zpochybnit spolehlivost kontrolovaných účetních závěrek (škol v Karlsruhe a Mol a ústřední kanceláře), které byly sestaveny v souladu s ustanoveními finančního nařízení ze dne 24. října 2006 o rozpočtu evropských škol, a legalitu a správnost uskutečněných operací. Z přezkumu Účetního dvora však vyplývá, že prezentace konsolidované účetní závěrky není ve všech významných ohledech věrná a transparentní v souladu s příslušnými účetními standardy, a to z důvodu a) neuspokojivého použití zásady účtování na akruální bázi a b) vykázání přebytku z minulého roku jako příjmu v běžném roce.

Tabulka 11.2 —   Agentury EU – základní údaje

| Agentury a jiné decentralizované subjekty Evropské unie | Sídlo | První rok finanční samostatnosti | Rozpočet
   (11)


  (v mil. EUR) | Schválená pracovní místa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Agentury |
| Zásobovací agentura Euratomu | Lucemburk | 1960 | — | 0,3 | — | — |
| Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání | Soluň | 1977 | 18,3 | 17,4 | 99 | 97 |
| Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | Dublin | 1977 | 21,0 | 20,2 | 101 | 94 |
| Evropská agentura pro životní prostředí | Kodaň | 1994 | 37,1 | 35,1 | 123 | 116 |
| Evropská nadace odborného vzdělávání | Turín | 1994 | 22,4 | 25,5 | 96 | 100 |
| Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost | Lisabon | 1995 | 15,1 | 13,8 | 82 | 82 |
| Evropská agentura pro léčivé přípravky | Londýn | 1994 | 182,9 | 163,1 | 481 | 441 |
| Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie | Lucemburk | 1995 | 59,9 | 46,1 | 233 | 200 |
| Odrůdový úřad Společenství | Angers | 1995 | 12,5 | 13,4 | 43 | 42 |
| Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu | Alicante | 1995 | 318,4 | 276,0 | 643 | 647 |
| Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | Bilbao | 1996 | 14,9 | 14,9 | 44 | 42 |
| Evropská agentura pro základní práva | Vídeň | 1998 | 15,0 | 14,5 | 49 | 46 |
| Evropská agentura pro obnovu | Soluň | 2000 | 235,0 | 250,0 | 93 | 108 |
| Evropská policejní akademie | Bramshill | 2006 | 8,7 | 7,4 | 22,5 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 24,8 | 18,4 | 175 | 147 |
| Evropská agentura pro bezpečnost letectví | Kolín | 2003 | 102,0 | 72,0 | 452 | 467 |
| Evropská agentura pro námořní bezpečnost | Lisabon | 2003 | 50,2 | 48,2 | 181 | 153 |
| Evropský úřad pro bezpečnost potravin | Parma | 2003 | 66,4 | 52,2 | 335 | 300 |
| Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací | Heráklion | 2005 | 8,4 | 8,3 | 44 | 44 |
| Evropská agentura pro železnice | Valenciennes | 2006 | 18 | 16,6 | 116 | 116 |
| Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí | Stockholm | 2005 | 40,6 | 28,9 | 130 | 90 |
| Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích | Varšava | 2006 | 71,2 | 42,2 | 94 | 49 |
| Úřad pro dohled nad evropským GNSS | Brusel (12) | 2006 | 10,5 | 7,0 | 50 | 39 |
| Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu | Vigo | 2007 | 9,5 | 5,0 | 47 | 38 |
| Evropská agentura pro chemické látky (13) | Helsinky | 2008 | 66,4 | — | 220 | — |
| Výkonné agentury |
| Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace | Brusel | 2006 | 11,5 | 6,9 | 36 | 35 |
| Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast | Brusel | 2006 | 38,2 | 36,0 | 92 | 83 |
| Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele (14) | Lucemburk | 2007 | 4,4 | 4,1 | 42 | 28 |
| Výkonná agentura pro transevropskou dopravní síť (13) | Brusel | 2008 | 5,2 | — | 32 | 2 |
| Celkem | 1 488,5 | 1 243,5 | 4 155,5 | 3 626,5 |

Agentury a jiné decentralizované subjekty Evropské unie

Sídlo

První rok finanční samostatnosti

Rozpočet
   (11)

(v mil. EUR)

Schválená pracovní místa

2008

2007

2008

2007

Agentury

Zásobovací agentura Euratomu

Lucemburk

1960

—

0,3

—

—

Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání

Soluň

1977

18,3

17,4

99

97

Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

Dublin

1977

21,0

20,2

101

94

Evropská agentura pro životní prostředí

Kodaň

1994

37,1

35,1

123

116

Evropská nadace odborného vzdělávání

Turín

1994

22,4

25,5

96

100

Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost

Lisabon

1995

15,1

13,8

82

82

Evropská agentura pro léčivé přípravky

Londýn

1994

182,9

163,1

481

441

Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie

Lucemburk

1995

59,9

46,1

233

200

Odrůdový úřad Společenství

Angers

1995

12,5

13,4

43

42

Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu

Alicante

1995

318,4

276,0

643

647

Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

Bilbao

1996

14,9

14,9

44

42

Evropská agentura pro základní práva

Vídeň

1998

15,0

14,5

49

46

Evropská agentura pro obnovu

Soluň

2000

235,0

250,0

93

108

Evropská policejní akademie

Bramshill

2006

8,7

7,4

22,5

22,5

Eurojust

Haag

2002

24,8

18,4

175

147

Evropská agentura pro bezpečnost letectví

Kolín

2003

102,0

72,0

452

467

Evropská agentura pro námořní bezpečnost

Lisabon

2003

50,2

48,2

181

153

Evropský úřad pro bezpečnost potravin

Parma

2003

66,4

52,2

335

300

Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací

Heráklion

2005

8,4

8,3

44

44

Evropská agentura pro železnice

Valenciennes

2006

18

16,6

116

116

Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí

Stockholm

2005

40,6

28,9

130

90

Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích

Varšava

2006

71,2

42,2

94

49

Úřad pro dohled nad evropským GNSS

Brusel (12)

2006

10,5

7,0

50

39

Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu

Vigo

2007

9,5

5,0

47

38

Evropská agentura pro chemické látky (13)

Helsinky

2008

66,4

—

220

—

Výkonné agentury

Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace

Brusel

2006

11,5

6,9

36

35

Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast

Brusel

2006

38,2

36,0

92

83

Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele (14)

Lucemburk

2007

4,4

4,1

42

28

Výkonná agentura pro transevropskou dopravní síť (13)

Brusel

2008

5,2

—

32

2

Celkem

1 488,5

1 243,5

4 155,5

3 626,5

Tabulka 11.3 –   Evropské školy – základní údaje

| Evropská škola | Země | Rozpočet
   (15)
   (16)


  (v mil. EUR) | Grant získaný od Komise
   (16)


  (v mil. EUR) | Počet žáků
   (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Ústřední kancelář | Belgie | 9,2 | 9,3 | 7,0 | 7,5 | — | — |
| Lucemburk I | Lucembursko | 37,4 | 35,1 | 22,8 | 21,1 | 3 437 | 3 376 |
| Lucemburk II | Lucembursko | 7,0 | 7,0 | 3,4 | 2,9 | 888 | 897 |
| Brusel I (Uccle) | Belgie | 32,1 | 30,4 | 22,7 | 21,0 | 3 057 | 3 045 |
| Brusel II (Woluwé) | Belgie | 31,5 | 29,3 | 21,5 | 19,2 | 2 904 | 2 893 |
| Brusel III (Ixelles) | Belgie | 29,1 | 26,2 | 19,8 | 16,7 | 2 649 | 2 621 |
| Brusel IV | Belgie | 5,5 | 2,4 | 3,4 | 1,8 | 438 | 172 |
| Mol | Belgie | 11,3 | 11,2 | 6,0 | 6,0 | 718 | 657 |
| Varese | Itálie | 18,7 | 17,9 | 9,3 | 8,8 | 1 341 | 1 317 |
| Karlsruhe | Německo | 12,9 | 11,9 | 2,4 | 3,5 | 979 | 1 001 |
| Mnichov | Německo | 19,5 | 18,9 | 0,6 | 0,4 | 1 756 | 1 666 |
| Frankfurt | Německo | 10,6 | 10,3 | 3,9 | 3,8 | 1 053 | 978 |
| Alicante | Španělsko | 11,9 | 11,3 | 5,2 | 4,2 | 1 029 | 1 017 |
| Bergen | Nizozemsko | 9,8 | 9,8 | 5,1 | 4,6 | 565 | 554 |
| Culham | Spojené království | 11,4 | 11,1 | 5,7 | 5,9 | 835 | 827 |
| Celkem | 258,0 | 242,1 | 138,9 | 127,4 | 21 649 | 21 021 |
| Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením. |

Evropská škola

Země

Rozpočet
   (15)
   (16)

(v mil. EUR)

Grant získaný od Komise
   (16)

(v mil. EUR)

Počet žáků
   (17)

2008

2007

2008

2007

2008

2007

Ústřední kancelář

Belgie

9,2

9,3

7,0

7,5

—

—

Lucemburk I

Lucembursko

37,4

35,1

22,8

21,1

3 437

3 376

Lucemburk II

Lucembursko

7,0

7,0

3,4

2,9

888

897

Brusel I (Uccle)

Belgie

32,1

30,4

22,7

21,0

3 057

3 045

Brusel II (Woluwé)

Belgie

31,5

29,3

21,5

19,2

2 904

2 893

Brusel III (Ixelles)

Belgie

29,1

26,2

19,8

16,7

2 649

2 621

Brusel IV

Belgie

5,5

2,4

3,4

1,8

438

172

Mol

Belgie

11,3

11,2

6,0

6,0

718

657

Varese

Itálie

18,7

17,9

9,3

8,8

1 341

1 317

Karlsruhe

Německo

12,9

11,9

2,4

3,5

979

1 001

Mnichov

Německo

19,5

18,9

0,6

0,4

1 756

1 666

Frankfurt

Německo

10,6

10,3

3,9

3,8

1 053

978

Alicante

Španělsko

11,9

11,3

5,2

4,2

1 029

1 017

Bergen

Nizozemsko

9,8

9,8

5,1

4,6

565

554

Culham

Spojené království

11,4

11,1

5,7

5,9

835

827

Celkem

258,0

242,1

138,9

127,4

21 649

21 021

Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením.

---

(1)  Pod tyto výdaje spadají následující hlavy souhrnného rozpočtu: hlava 24 („boj proti podvodům“), hlava 25 („koordinace politiky Komise a právní poradenství“), hlava 26 („administrativa Komise“), hlava 27 („rozpočet“) a hlava 29 („statistika“). Některé z těchto hlav zahrnují také provozní výdaje. Hlava 27 zahrnuje na rok 2008 částku 200 milionů EUR jako „přechodné a jednorázové náhrady novým členským státům“.

(2)  Vybrané kontrolované oblasti byly tyto: veřejné zakázky ve všech orgánech a institucích s výjimkou evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů; řízení zadávání veřejných zakázek v oblasti informačních technologií v Evropském parlamentu, v Radě a v Komisi; prodlužování smluv v Evropském hospodářském a sociálním výboru a ve Výboru regionů; penále za pozdní platby ve všech orgánech a institucích; platby z přenesených prostředků v Evropském parlamentu; převody nabytých důchodových nároků ve všech orgánech a institucích kromě evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů.

(3)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(4)  SESAME je zabezpečený komunikační systém, který Rada vyvíjí od roku 2002. Původní cílový termín zavedení tohoto systému byl červenec 2004. V lednu 2009 byl cílový termín zavedení opět posunut, a to na konec roku 2012. Původní návrh projektu doznal mnoha změn, přičemž na konci roku 2008 nebylo plánování pro SESAME stále dokončeno, neboť delegace zastupující členské státy v jednom z klíčových výborů nedospěly zatím k dohodě ohledně toho, jak zacházet s určitými typy citlivých informací. Byl podceněn přísný akreditační postup, který je nutný k získání bezpečnostní prověrky Rady, a také technická složitost tohoto projektu.

(5)  Čl. 11 odst. 2 přílohy VIII služebního řádu stanoví, že si úředníci mohou nechat převést důchodové nároky ze svého předchozího zaměstnání do důchodového systému evropských úředníků (PSEO). Kapitálová hodnota převáděných důchodových nároků se převádí do let započitatelných pro důchod v PSEO. Audit prověřoval, zdali orgány a instituce mají přiměřené postupy pro správné ohodnocování převáděných důchodových nároků a pro odpovídající provádění převodů. Zatímco postupy fungují ve většině případů uspokojivým způsobem, složitost příslušných ustanovení služebního řádu a také právních předpisů jednotlivých států v oblasti důchodů vede ke zpožděním při zpracovávání jednotlivých převodů a k množství administrativních chyb ve výpočtech.

(6)  Článek 98 finančního nařízení ukládá, že postupy pro předkládání nabídek musí být takové, aby zajistily skutečnou soutěž. Příslušná prováděcí pravidla stanovují minimální lhůty, které jsou zadavatelé povinni dodržovat.

(7)  Článek 125c prováděcích pravidel k finančnímu nařízení stanoví, že v případě společného zadávacího řízení jednoho orgánu a zadavatele nebo zadavatelů z jednoho nebo více členských států se použijí procesní předpisy platné pro orgány, které stanovují i příslušný jazyk.

(8)  Čl. 118 odst. 3 těchto prováděcích pravidel stanoví, že v případě otevřeného řízení bude zasedání komise pro otevření nabídek přístupné uchazečům.

(9)  Výroční zprávy Účetního dvora o účetních závěrkách agentur jsou k dispozici na jeho internetové adrese (http://www.eca.europa.eu) a budou s výjimkou Zásobovací agentury Euratomu zveřejněny v Úředním věstníku.

(10)  Zdroj: Evropské školy, konečná účetní závěrka za rok 2008.

(11)  Prostředky na platby.

(12)  Dočasné sídlo.

(13)  Agentura získala finanční samostatnost v roce 2008.

(14)  Do května 2008 známá pod jménem Výkonná agentura pro program veřejného zdraví.

(15)  Celkové předpokládané příjmy a výdaje uvedené v rozpočtu všech evropských škol a ústřední kanceláře včetně všech změn původně schválených rozpočtů.

(16)  Zdroj: Evropské školy, konečná účetní závěrka za rok 2008.

(17)  Zdroj: Výroční zpráva generálního tajemníka za rok 2008 určená radě guvernérů evropských škol.

Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením.

PŘÍLOHA 11.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

ČÁST 1:   HLAVNÍ RYSY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZALOŽENÉHO NA VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku

| Rok | Počet testovaných operací |
| --- | --- |
| 2008 | 57 |
| 2007 | 56 |

Rok

Počet testovaných operací

2008

57

2007

56

1.2 —   Struktura vzorku

| Procento testovaných operací | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Výdaje týkající se zaměstnanců orgánů a institucí | Výdaje týkající se budov | Ostatní výdaje | Celkem |
| Konečné/průběžné platby | 55 | 19 | 26 | 100 | 100 |
| Zálohy | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Celkem | 55 | 19 | 26 | 100 | 100 |

Procento testovaných operací

2008

2007

Výdaje týkající se zaměstnanců orgánů a institucí

Výdaje týkající se budov

Ostatní výdaje

Celkem

Konečné/průběžné platby

55

19

26

100

100

Zálohy

0

0

0

0

0

Celkem

55

19

26

100

100

ČÁST 2:   CELKOVÉ POSOUZENÍ SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

2.1 —   Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Legenda: | účelné |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| – | irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Celkové posouzení

2008

2007

Legenda:

účelné

částečně účelné

neúčelné

–

irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

PŘÍLOHA 11.2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA KLÍČOVÉ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

| Připomínka Účetního dvora | Přijatá opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď orgánu či instituce |
| --- | --- | --- | --- |
| Koeficient násobení u platů |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 11.7–11.11: | | | Odpovědi Evropského parlamentu |
| Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor nepoužívají ustanovení služebního řádu o koeficientu násobení stejným způsobem jako ostatní orgány a instituce. V důsledku toho dostávají jejich zaměstnanci finanční výhody, které ostatní instituce neposkytují, a dochází tím také ke zvýšeným výdajům. | Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor i nadále uplatňují svůj stávající postup a čekají na konečná rozhodnutí Soudního dvora ve případech předložených v této věci Soudnímu dvoru zaměstnanci orgánů a institucí. | Účetní dvůr bude sledovat plnění rozhodnutí Soudního dvora. | Evropský parlament zcela sdílí obezřetný přístup uplatňovaný Účetním dvorem a bude se podstatou problematiky zabývat i nadále. |
| Náhrada nákladů na ubytování vzniklých během služební cesty |
| Výroční zprávy za rozpočtové roky 2004–2007, nejnověji příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007: | | | Odpovědi Evropského parlamentu |
| Pozměněný služební řád, který vstoupil v platnost 1. května 2004, stanoví, že náklady na ubytování vzniklé během služební cesty se uhrazují po předložení podpůrných dokladů až do maximální výše stanovené pro každou zemi (článek 13 přílohy VII služebního řádu). V rozporu s tímto pravidlem stanovily všechny orgány s výjimkou Soudního dvora, Účetního dvora a veřejného ochránce práv ve svých interních pravidlech úhradu paušální částkou ve výši od 30 % do 60 % maximální úhrady i zaměstnancům, kteří o nákladech vynaložených na ubytování nepředloží žádné doklady. | Předsednictvo Evropského parlamentu potvrdilo, že podporuje stávající systém úhrady paušální částkou, přičemž zároveň souhlasí s úpravou systému. V důsledku toho Evropský parlament i nadále proplácí náklady na ubytování na základě paušálu u nároků týkajících se pobytů s přenocováním v Lucemburku, Štrasburku a Bruselu. | Evropský parlament by měl zajistit, aby náklady na ubytování vzniklé během služební cesty byly hrazeny v souladu se služebním řádem. | Parlament v rámci postupu vypracovávání DAS za rok 2007 uvedl, že přezkoumá některé aspekty svých vnitřních předpisů pro služební cesty v návaznosti na zprávu interního auditora orgánu.


  Předsednictvo Parlamentu sice s ohledem na zvláštní obtíže, s nimiž se Parlament potýká (a na něž byl Účetní dvůr upozorněn v předchozích odpovědích), potvrdilo, že nadále podporuje systém úhrady paušální částkou, fungování systému se však změnilo.


  V důsledku změny příslušných vnitřních pravidel s platností od 1. září 2008 může být uplatňován nárok na úhradu paušální částkou pouze za noci v rámci náležitě osvědčené pracovní doby.


  Na jaře roku 2009 byl kromě toho zaveden soubor nových prováděcích pravidel a mezinárodních předpisů s cílem vyjasnit situaci.


  Tento soubor má vstoupit v platnost na začátku září 2009.

  Odpovědi Evropského parlamentu

  Konečně byla v souvislosti s rozpočtem na rok 2010 změněna poznámka k rozpočtu vztahující se k položce 3000 „Výdaje na služební cesty zaměstnanců“. Konečně byla v souvislosti s rozpočtem na rok 2010 změněna poznámka k rozpočtu vztahující se k položce 3000 „Výdaje na služební cesty zaměstnanců“. Bod rozpočtu 3000 bude mít nově název „Výdaje na služební cesty zaměstnanců a jejich přesuny mezi třemi pracovními místy“ a v příslušné poznámce se výslovně uvádí, že jsou tyto prostředky určeny na pokrytí výdajů na přesuny zaměstnanců orgánu, přidělených národních expertů nebo stážistů mezi místem výkonu práce a jedním ze tří pracovních míst Evropského parlamentu (Bruselem, Lucemburkem a Štrasburkem) a na služební cesty do jakéhokoli jiného místa, čímž je položen rozpočtový základ pro předpisy, které Parlament uplatňuje pro přesuny mezi třemi pracovními místy.


  Parlament hodlá do budoucna v tomto ohledu navrhnout změny služebního řádu, aby zajistil, že bude vhodně odlišena specifičnost cest mezi třemi pracovními místy od normálních služebních cest. |
| Asistenční příspěvky poslancům Evropského parlamentu (EP) |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 10.10–10.12, a příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007: | | | Odpovědi Evropského parlamentu |
| Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2006 dospěl Účetní dvůr k názoru, že není k dispozici dostatečná dokumentace, z níž by vyplývalo, že poslanci EP skutečně zaměstnali asistenty nebo využili jejich služeb, a že povinnosti či služby uvedené ve smlouvách podepsaných poslanci EP byly skutečně splněny či poskytnuty. Předsednictvo by mělo podniknout opatření, aby získalo nezbytné doklady, které prokazují, že výdaje byly odůvodněné.
  Podle pozměněných pravidel předsednictva z prosince 2006 nejsou již poslanci EP povinni předkládat faktury a výkazy odměn vydané osobami pověřenými prováděním plateb a poskytovateli služeb, ale musí si je ponechat. Poslanci EP mají místo toho povinnost předložit kopie „výkazů výdajů“ a „dokladu o fakturovaných částkách“ vydaných osobami pověřenými prováděním plateb nebo poskytovateli služeb. Tato nová pravidla platí pro období počínající červencem 2004.
  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007 obsahovala doporučení, že by Evropský parlament měl dále posílit kontroly týkající se příspěvků na parlamentní asistenci včetně náhodných kontrol faktur, které si poslanci EP nechávají. | Od nového volebního období Evropského parlamentu, jež začíná v roce 2009, budou asistenci poslancům EP poskytovat akreditovaní parlamentní asistenti vybraní poslanci EP a zaměstnaní Evropským parlamentem a místní pracovníci zaměstnaní poslanci EP.
  Nařízením Rady (ES) č. 160/2009 (Úř. věst. L 55, 27.2.2009, s. 1) byl změněn pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a byla jím vytvořena nová kategorie akreditovaných parlamentních asistentů, kteří budou zaměstnáváni od nového volebního období. Tito akreditovaní asistenti vybraní poslanci EP budou zaměstnáni Evropským parlamentem a budou placeni dle standardní platové stupnice. Budou pracovat v kancelářích Evropského parlamentu a budou asistovat konkrétním poslancům EP.
  Prováděcí opatření pro místní asistenty najaté poslanci EP pro nové volební období byla přijata předsednictvem dne 7. července 2008. Poslanci EP musí nyní povinně používat osoby pověřené prováděním plateb; platby rodinným příslušníkům poslanců EP jsou vyloučeny; a osoby pověřené prováděním plateb musí předkládat do 30. března následujícího roku roční výkazy výdajů.
  Správa Evropského parlamentu obdržela přes 98 % výkazů výdajů a fakturovaných částek za rok 2004 a 2005 a přes 99 % za rok 2006 a 2007 a 87 % za rok 2008. Útvary Evropského parlamentu stále dokončují shromažďování výkazů výdajů týkajících se roku 2008.
  V roce 2008 provedl Evropský parlament náhodné následné kontroly (ex post) výkazů o výdajích obdržených od poslanců EP týkajících se plateb v roce 2007 a zároveň interních postupů, podle nichž útvary EP výkazy zpracovávají. Pouze v některých případech zahrnuly tyto kontroly prověrku faktur, které si poslanci EP ponechávají jako podklad příslušných souhrnných výkazů výdajů. | Účetní dvůr bude sledovat vyúčtování výkazů výdajů poslanců EP týkajících se rozpočtových roků 2004–2007 Evropským parlamentem.
  Pro rozpočtový rok 2008 by Evropský parlament měl vyúčtovat všechny výkazy výdajů včetně provedení kontroly faktur. | Vyúčtování výdajů na parlamentní asistenci za roky 2004 a 2006 je v plném rozsahu dokončeno. U roků 2005 a 2007 zbývá u každého jeden neuzavřený případ a jedná se o částku asi 10 000 EUR (což je méně než 0,1 % celkových výdajů). Konkrétně v případě jednoho neuzavřeného vyúčtování za rok 2005 očekávají útvary EP vrácení přeplatku od belgické správy sociálního zabezpečení. Případ z roku 2007 je předmětem soudního sporu a právě se jím zabývá právní služba.

  Odpovědi Evropského parlamentu

  V každém jednotlivém případě, kdy vznikly pochybnosti o poskytnutých informacích, požadovaly příslušné útvary od poslanců uspokojivá vysvětlení a rovněž předložení účtů a faktur. Pokud byly odhaleny formální chyby, bylo zjištěno nesprávné použití příspěvků nebo pochybnosti přetrvávaly, byli poslanci požádáni, aby příslušné prostředky vrátili. Ve specifických případech byla věc také postoupena úřadu OLAF.


  Pokud jde o rok 2008, nepokládal Parlament za nutné měnit mechanismus ověřování, který přinesl pozoruhodné výsledky za období 2004 až 2007. Mimoto zavedení nového systému parlamentní asistence vyžaduje veškeré zdroje, které jsou k dispozici, takže změna způsobu kontroly pro rok 2008 by byla nevhodná, ba dokonce kontraproduktivní.


  Od nového volebního období, které začalo 14. července 2009, byl ovšem systém příspěvků na parlamentní asistenci zcela přepracován a bude obsahovat dvě samostatné kategorie asistentů. Konkrétně podle nových pravidel získávají akreditovaní asistenti (pracující v prostorách Parlamentu) status „ostatních zaměstnanců“ Parlamentu. Budou zaměstnáni na základě smlouvy uzavřené s Parlamentem a budou se na ně vztahovat platební postupy podobné těm, které platí pro ostatní pracovníky Parlamentu. To je úleva z hlediska nutnosti předkládat dokumentaci k vyúčtování. Místní asistenti, kteří působí v členském státě, v němž byl poslanec zvolen, budou nadále uzavírat s poslanci soukromoprávní smlouvy podle příslušného vnitrostátního práva. Nová pravidla však stanoví, že všechny smlouvy musí od nynějška povinně spravovat řádně zmocněná osoba pověřená prováděním plateb. Kromě toho budou samostatně výdělečně činní poskytovatelé služeb od nynějška placeni pouze po předložení faktur nebo výkazů odměn, u kterých ještě před předložením útvarům Parlamentu k proplacení musí být osobou pověřenou prováděním plateb osvědčeno, že jsou v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Očekává se tudíž, že tento nový právní rámec zajistí náležitý soulad s příslušnými předpisy a zásadami a v mnoha ohledem jde dokonce za hranice toho, čeho mohl docílit postup kontroly ex post, protože taký postup je ze své podstaty omezen na náhodný výběr případů. Obecné uplatňování nového postupu s přísnějšími požadavky hned od počátku platebního cyklu bude totiž nejlepší zárukou transparentnosti, legality a řádného finančního řízení příspěvků na parlamentní asistenci.

  Odpovědi Evropského parlamentu

  Nově zavedený rámec je namístě uvítat zvláště proto, že je výrazným krokem k dalšímu prohloubení a zlepšení stávajících ochranných mechanismů a ke splnění výše uvedených cílů, aniž by přitom docházelo k nadměrné administrativní zátěži a přemíře byrokracie. |
| Doplňkový důchodový systém pro poslance Evropského parlamentu |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, tabulka 10.2, a příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007: | | | Odpovědi Evropského parlamentu |
| V rámci systému by měla být stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců EP, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku. | K 31. prosinci 2008 fond vykazoval pojistněmatematický schodek ve výši 121 844 000 EUR. Ke stejnému datu fond ohodnotil zbylé dávky k vyplacení účastníkům systému na 276 984 000 EUR.
  V březnu 2009 vydala právní služba Evropského parlamentu stanovisko k aplikaci nového statutu poslanců EP. Ve stanovisku se uvádí, že Evropský parlament je povinen garantovat již nabyté důchodové nároky.
  Na základě výše uvedených skutečností přijalo předsednictvo na své schůzi konané dne 1. dubna 2009 několik rozhodnutí:






  a) | zvýšit věkovou hranici pro odchod do důchodu ze 60 na 63 let, přičemž toto zvýšení bude podléhat určitým přechodným opatřením; |

Připomínka Účetního dvora

Přijatá opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď orgánu či instituce

Koeficient násobení u platů

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 11.7–11.11:

Odpovědi Evropského parlamentu

Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor nepoužívají ustanovení služebního řádu o koeficientu násobení stejným způsobem jako ostatní orgány a instituce. V důsledku toho dostávají jejich zaměstnanci finanční výhody, které ostatní instituce neposkytují, a dochází tím také ke zvýšeným výdajům.

Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor i nadále uplatňují svůj stávající postup a čekají na konečná rozhodnutí Soudního dvora ve případech předložených v této věci Soudnímu dvoru zaměstnanci orgánů a institucí.

Účetní dvůr bude sledovat plnění rozhodnutí Soudního dvora.

Evropský parlament zcela sdílí obezřetný přístup uplatňovaný Účetním dvorem a bude se podstatou problematiky zabývat i nadále.

Náhrada nákladů na ubytování vzniklých během služební cesty

Výroční zprávy za rozpočtové roky 2004–2007, nejnověji příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007:

Odpovědi Evropského parlamentu

Pozměněný služební řád, který vstoupil v platnost 1. května 2004, stanoví, že náklady na ubytování vzniklé během služební cesty se uhrazují po předložení podpůrných dokladů až do maximální výše stanovené pro každou zemi (článek 13 přílohy VII služebního řádu). V rozporu s tímto pravidlem stanovily všechny orgány s výjimkou Soudního dvora, Účetního dvora a veřejného ochránce práv ve svých interních pravidlech úhradu paušální částkou ve výši od 30 % do 60 % maximální úhrady i zaměstnancům, kteří o nákladech vynaložených na ubytování nepředloží žádné doklady.

Předsednictvo Evropského parlamentu potvrdilo, že podporuje stávající systém úhrady paušální částkou, přičemž zároveň souhlasí s úpravou systému. V důsledku toho Evropský parlament i nadále proplácí náklady na ubytování na základě paušálu u nároků týkajících se pobytů s přenocováním v Lucemburku, Štrasburku a Bruselu.

Evropský parlament by měl zajistit, aby náklady na ubytování vzniklé během služební cesty byly hrazeny v souladu se služebním řádem.

Parlament v rámci postupu vypracovávání DAS za rok 2007 uvedl, že přezkoumá některé aspekty svých vnitřních předpisů pro služební cesty v návaznosti na zprávu interního auditora orgánu.

Předsednictvo Parlamentu sice s ohledem na zvláštní obtíže, s nimiž se Parlament potýká (a na něž byl Účetní dvůr upozorněn v předchozích odpovědích), potvrdilo, že nadále podporuje systém úhrady paušální částkou, fungování systému se však změnilo.

V důsledku změny příslušných vnitřních pravidel s platností od 1. září 2008 může být uplatňován nárok na úhradu paušální částkou pouze za noci v rámci náležitě osvědčené pracovní doby.

Na jaře roku 2009 byl kromě toho zaveden soubor nových prováděcích pravidel a mezinárodních předpisů s cílem vyjasnit situaci.

Tento soubor má vstoupit v platnost na začátku září 2009.

Odpovědi Evropského parlamentu

Konečně byla v souvislosti s rozpočtem na rok 2010 změněna poznámka k rozpočtu vztahující se k položce 3000 „Výdaje na služební cesty zaměstnanců“. Konečně byla v souvislosti s rozpočtem na rok 2010 změněna poznámka k rozpočtu vztahující se k položce 3000 „Výdaje na služební cesty zaměstnanců“. Bod rozpočtu 3000 bude mít nově název „Výdaje na služební cesty zaměstnanců a jejich přesuny mezi třemi pracovními místy“ a v příslušné poznámce se výslovně uvádí, že jsou tyto prostředky určeny na pokrytí výdajů na přesuny zaměstnanců orgánu, přidělených národních expertů nebo stážistů mezi místem výkonu práce a jedním ze tří pracovních míst Evropského parlamentu (Bruselem, Lucemburkem a Štrasburkem) a na služební cesty do jakéhokoli jiného místa, čímž je položen rozpočtový základ pro předpisy, které Parlament uplatňuje pro přesuny mezi třemi pracovními místy.

Parlament hodlá do budoucna v tomto ohledu navrhnout změny služebního řádu, aby zajistil, že bude vhodně odlišena specifičnost cest mezi třemi pracovními místy od normálních služebních cest.

Asistenční příspěvky poslancům Evropského parlamentu (EP)

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 10.10–10.12, a příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007:

Odpovědi Evropského parlamentu

Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2006 dospěl Účetní dvůr k názoru, že není k dispozici dostatečná dokumentace, z níž by vyplývalo, že poslanci EP skutečně zaměstnali asistenty nebo využili jejich služeb, a že povinnosti či služby uvedené ve smlouvách podepsaných poslanci EP byly skutečně splněny či poskytnuty. Předsednictvo by mělo podniknout opatření, aby získalo nezbytné doklady, které prokazují, že výdaje byly odůvodněné.

Podle pozměněných pravidel předsednictva z prosince 2006 nejsou již poslanci EP povinni předkládat faktury a výkazy odměn vydané osobami pověřenými prováděním plateb a poskytovateli služeb, ale musí si je ponechat. Poslanci EP mají místo toho povinnost předložit kopie „výkazů výdajů“ a „dokladu o fakturovaných částkách“ vydaných osobami pověřenými prováděním plateb nebo poskytovateli služeb. Tato nová pravidla platí pro období počínající červencem 2004.

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007 obsahovala doporučení, že by Evropský parlament měl dále posílit kontroly týkající se příspěvků na parlamentní asistenci včetně náhodných kontrol faktur, které si poslanci EP nechávají.

Od nového volebního období Evropského parlamentu, jež začíná v roce 2009, budou asistenci poslancům EP poskytovat akreditovaní parlamentní asistenti vybraní poslanci EP a zaměstnaní Evropským parlamentem a místní pracovníci zaměstnaní poslanci EP.

Nařízením Rady (ES) č. 160/2009 (Úř. věst. L 55, 27.2.2009, s. 1) byl změněn pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a byla jím vytvořena nová kategorie akreditovaných parlamentních asistentů, kteří budou zaměstnáváni od nového volebního období. Tito akreditovaní asistenti vybraní poslanci EP budou zaměstnáni Evropským parlamentem a budou placeni dle standardní platové stupnice. Budou pracovat v kancelářích Evropského parlamentu a budou asistovat konkrétním poslancům EP.

Prováděcí opatření pro místní asistenty najaté poslanci EP pro nové volební období byla přijata předsednictvem dne 7. července 2008. Poslanci EP musí nyní povinně používat osoby pověřené prováděním plateb; platby rodinným příslušníkům poslanců EP jsou vyloučeny; a osoby pověřené prováděním plateb musí předkládat do 30. března následujícího roku roční výkazy výdajů.

Správa Evropského parlamentu obdržela přes 98 % výkazů výdajů a fakturovaných částek za rok 2004 a 2005 a přes 99 % za rok 2006 a 2007 a 87 % za rok 2008. Útvary Evropského parlamentu stále dokončují shromažďování výkazů výdajů týkajících se roku 2008.

V roce 2008 provedl Evropský parlament náhodné následné kontroly (ex post) výkazů o výdajích obdržených od poslanců EP týkajících se plateb v roce 2007 a zároveň interních postupů, podle nichž útvary EP výkazy zpracovávají. Pouze v některých případech zahrnuly tyto kontroly prověrku faktur, které si poslanci EP ponechávají jako podklad příslušných souhrnných výkazů výdajů.

Účetní dvůr bude sledovat vyúčtování výkazů výdajů poslanců EP týkajících se rozpočtových roků 2004–2007 Evropským parlamentem.

Pro rozpočtový rok 2008 by Evropský parlament měl vyúčtovat všechny výkazy výdajů včetně provedení kontroly faktur.

Vyúčtování výdajů na parlamentní asistenci za roky 2004 a 2006 je v plném rozsahu dokončeno. U roků 2005 a 2007 zbývá u každého jeden neuzavřený případ a jedná se o částku asi 10 000 EUR (což je méně než 0,1 % celkových výdajů). Konkrétně v případě jednoho neuzavřeného vyúčtování za rok 2005 očekávají útvary EP vrácení přeplatku od belgické správy sociálního zabezpečení. Případ z roku 2007 je předmětem soudního sporu a právě se jím zabývá právní služba.

Odpovědi Evropského parlamentu

V každém jednotlivém případě, kdy vznikly pochybnosti o poskytnutých informacích, požadovaly příslušné útvary od poslanců uspokojivá vysvětlení a rovněž předložení účtů a faktur. Pokud byly odhaleny formální chyby, bylo zjištěno nesprávné použití příspěvků nebo pochybnosti přetrvávaly, byli poslanci požádáni, aby příslušné prostředky vrátili. Ve specifických případech byla věc také postoupena úřadu OLAF.

Pokud jde o rok 2008, nepokládal Parlament za nutné měnit mechanismus ověřování, který přinesl pozoruhodné výsledky za období 2004 až 2007. Mimoto zavedení nového systému parlamentní asistence vyžaduje veškeré zdroje, které jsou k dispozici, takže změna způsobu kontroly pro rok 2008 by byla nevhodná, ba dokonce kontraproduktivní.

Od nového volebního období, které začalo 14. července 2009, byl ovšem systém příspěvků na parlamentní asistenci zcela přepracován a bude obsahovat dvě samostatné kategorie asistentů. Konkrétně podle nových pravidel získávají akreditovaní asistenti (pracující v prostorách Parlamentu) status „ostatních zaměstnanců“ Parlamentu. Budou zaměstnáni na základě smlouvy uzavřené s Parlamentem a budou se na ně vztahovat platební postupy podobné těm, které platí pro ostatní pracovníky Parlamentu. To je úleva z hlediska nutnosti předkládat dokumentaci k vyúčtování. Místní asistenti, kteří působí v členském státě, v němž byl poslanec zvolen, budou nadále uzavírat s poslanci soukromoprávní smlouvy podle příslušného vnitrostátního práva. Nová pravidla však stanoví, že všechny smlouvy musí od nynějška povinně spravovat řádně zmocněná osoba pověřená prováděním plateb. Kromě toho budou samostatně výdělečně činní poskytovatelé služeb od nynějška placeni pouze po předložení faktur nebo výkazů odměn, u kterých ještě před předložením útvarům Parlamentu k proplacení musí být osobou pověřenou prováděním plateb osvědčeno, že jsou v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Očekává se tudíž, že tento nový právní rámec zajistí náležitý soulad s příslušnými předpisy a zásadami a v mnoha ohledem jde dokonce za hranice toho, čeho mohl docílit postup kontroly ex post, protože taký postup je ze své podstaty omezen na náhodný výběr případů. Obecné uplatňování nového postupu s přísnějšími požadavky hned od počátku platebního cyklu bude totiž nejlepší zárukou transparentnosti, legality a řádného finančního řízení příspěvků na parlamentní asistenci.

Odpovědi Evropského parlamentu

Nově zavedený rámec je namístě uvítat zvláště proto, že je výrazným krokem k dalšímu prohloubení a zlepšení stávajících ochranných mechanismů a ke splnění výše uvedených cílů, aniž by přitom docházelo k nadměrné administrativní zátěži a přemíře byrokracie.

Doplňkový důchodový systém pro poslance Evropského parlamentu

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, tabulka 10.2, a příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2007:

Odpovědi Evropského parlamentu

V rámci systému by měla být stanovena jasná pravidla definující závazky a odpovědnost Evropského parlamentu a poslanců EP, kteří jsou účastníky systému, v případě schodku.

K 31. prosinci 2008 fond vykazoval pojistněmatematický schodek ve výši 121 844 000 EUR. Ke stejnému datu fond ohodnotil zbylé dávky k vyplacení účastníkům systému na 276 984 000 EUR.

V březnu 2009 vydala právní služba Evropského parlamentu stanovisko k aplikaci nového statutu poslanců EP. Ve stanovisku se uvádí, že Evropský parlament je povinen garantovat již nabyté důchodové nároky.

Na základě výše uvedených skutečností přijalo předsednictvo na své schůzi konané dne 1. dubna 2009 několik rozhodnutí:

a)

zvýšit věkovou hranici pro odchod do důchodu ze 60 na 63 let, přičemž toto zvýšení bude podléhat určitým přechodným opatřením;

| b) | zrušit možnost čerpat snížený důchod od 50 let věku; |
| --- | --- |

b)

zrušit možnost čerpat snížený důchod od 50 let věku;

| c) | zrušit možnost obdržet paušální částku rovnající se 25 % nároku na důchod. |
| --- | --- |

c)

zrušit možnost obdržet paušální částku rovnající se 25 % nároku na důchod.

Závazky Evropského parlamentu se odrazily v účetní závěrce k 31. prosinci 2008, jak to doporučil Účetní dvůr ve svém stanovisku č. 5/99 (bod 1.23).

Měla by být provedena nová pojistněmatematická studie, která by zhodnotila dopad rozhodnutí předsednictva EP týkajících se opatření platných pro účastníky systému.

Evropský parlament by měl vyjasnit svou roli při správě aktiv fondu a v dohledu nad nimi.

Závazky Parlamentu se odrážejí v účetní závěrce k 31. prosinci 2008.

Parlament nechá provést novou nezávislou pojistně-matematickou studii, která zhodnotí dopad rozhodnutí, jež přijalo předsednictvo na své schůzi dne 1. dubna 2009, a důsledky vstupu statutu poslanců v platnost. Tato studie poslouží zejména k tomu, že poskytne odhad závazků Parlamentu, které se musí odrazit v jeho roční účetní závěrce.

Úloha Evropského parlamentu, pokud jde o správu aktiv fondu a dohled nad nimi, se odvíjí od současného právního rámce upravujícího fungování nezávislých orgánů fondu. Kromě toho je třeba zdůraznit, že v důsledku stížnosti k Soudnímu dvoru ze strany některých účastníků fondu, je tato věc v současnosti v soudním projednávání. Do vynesení rozhodnutí Soudního dvora by tedy nebylo vhodné v této věci cokoli podnikat.

Předseda Evropského parlamentu nicméně dopisem ze dne 4. května 2009 oficiálně požádal prezidenta fondu, aby byla zajištěna obezřetná strategie investování sledující zájmy Parlamentu.

Prověřování rodinných přídavků v Komisi

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2005, bod 10.12; výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, tabulka 10.2; a výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, příloha 11.2:

Odpovědi Komise

Od zaměstnanců, kteří pobírají příspěvek na domácnost a nemají žádné nezaopatřené děti, se obvykle nevyžaduje, aby tyto informace aktualizovali. Neexistují důkazní informace, že by 676 z 1 605 dotčených zaměstnanců Komise sídlících v Bruselu bylo někdy požádáno o potvrzení či aktualizaci svých původních prohlášení.

Nedostatečné kontroly byly také prováděny u případů, kdy zaměstnanci mohli dostávat přídavky na nezaopatřené dítě od členského státu a pokud tomu tak bylo, tyto přídavky se měly odečíst od přídavků vyplácených podle služebního řádu.

Od září 2008 kontroluje administrativní pracovník zaměstnaný na plný úvazek nároky na příspěvek na domácnost u bezdětných zaměstnanců. V roce 2008 se díky tomu zpětně získalo 88 000 EUR. Stále ovšem neexistují důkazní informace, že by 926 z 2 001 dotčených zaměstnanců Komise sídlících v Bruselu bylo v roce 2008 požádáno o potvrzení či aktualizaci svých původních prohlášení.

Kontroly pobírání příspěvků na nezaopatřené děti z jednotlivých států byly i roce 2008 nadále nedostatečné.

Komise by v těchto kontrolách měla pokračovat.

Komise by měla přijmout další opatření ke kontrole těchto případů.

Na základě analýzy rizik PMO v současnosti navrhuje strategii vysoce výkonné (hospodárné, efektivní a účelné) kontroly ex ante a ex post pro veškeré nároky související s nástupem do zaměstnání a pro všechny rodinné přídavky.

Bude zde zahrnuta i strategie kontroly pro rodinné přídavky obdržené z jiných zdrojů.

Stále probíhají kontroly příspěvků na domácnost pro zaměstnance s manželem/manželkou, avšak bez dětí.

Výplata platů (PMO)

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 11.17:

Odpovědi Komise

Následné kontroly (ex post) provedené PMO ukázaly, že následkem chyby, která vznikla při zpracování spisů, došlo v lednu 2007 k tomu, že byla 118 bývalým dočasným zaměstnancům vyplacena celková částka přesahující 365 000 EUR, přestože tito zaměstnanci již pro Komisi nepracovali. Chyba nebyla zjištěna v rámci předběžných kontrol (ex ante) před konečnou úhradou platů. V roce 2008 stále probíhalo zpětné získávání příslušných částek.

Ve většině případů Komise neoprávněně vyplacené prostředky získala zpět.

Komise by měla provádět efektivnější předběžné kontroly, aby předešla riziku neoprávněných plateb zaměstnancům, kteří z orgánu nebo instituce odešli.

Chyba v platbě byla výsledkem předchozí chybné opravy v nové aplikaci pro výpočet platů zaměstnanců (NAP) dne 29. prosince, který byl dnem konečného výpočtu plateb, v době, kdy kontroly ex ante týkající se změněných údajů byly již uzavřeny. Po tomto incidentu vydal PMO několik upozornění ohledně dodržování dohodnutých postupů, která byla adresována zaměstnancům odpovědným za vkládání údajů do NAP, jejichž cílem bylo vyhnout se neoprávněnému vyplacení prostředků.

---

PŘÍLOHA I

Finanční informace k souhrnném rozpočtu

OBSAH

ZÁKLADNÍ INFORMACE O ROZPOČTU

| 1. | Skladba rozpočtu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Právní základ |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rozpočtové zásady stanovené ve Smlouvách a ve finančním nařízení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Obsah a struktura rozpočtu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Financování rozpočtu (rozpočtové příjmy) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Druhy rozpočtových prostředků |
| --- | --- |

6.

| 7. | Plnění rozpočtu |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Odpovědnost za plnění rozpočtu |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Realizace příjmů |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Realizace výdajů |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok |
| --- | --- |

7.4

| 8. | Předložení účetní závěrky |
| --- | --- |

8.

| 9. | Externí audit |
| --- | --- |

9.

| 10. | Absolutorium a nápravná opatření |
| --- | --- |

10.

VYSVĚTLUJÍCÍ POZNÁMKY

Zdroje finančních údajů

Měnová jednotka

Zkratky a symboly

SCHÉMATA

ZÁKLADNÍ INFORMACE O ROZPOČTU

1.   SKLADBA ROZPOČTU

Rozpočet tvoří výdaje Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom). Zahrnuje rovněž správní výdaje na spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i další výdaje, o kterých se Rada domnívá, že by měly být hrazeny z rozpočtu, neboť přispívají k plnění těchto politik.

2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD

Rozpočet se řídí finančními ustanoveními Římských smluv (1)
   (2) (články 268 až 280 Smlouvy o založení ES a články 171 až 183 Smlouvy o Euratomu) a finančními nařízeními (3).

3.   ROZPOČTOVÉ ZÁSADY STANOVENÉ VE SMLOUVÁCH A VE FINANČNÍM NAŘÍZENÍ

Veškeré příjmy a výdaje Společenství jsou zahrnuty do jednoho rozpočtu (zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu). Rozpočet se schvaluje na dobu jednoho rozpočtového roku (zásada ročního rozpočtu). Příjmy a výdaje rozpočtu musí být vyrovnané (zásada vyrovnanosti rozpočtu). Účty se sestavují, plní a předkládají v eurech (zásada zúčtovací jednotky). Příjmy musí sloužit k financování všech výdajů bez rozdílu a stejně jako výdaje musí být zaznamenány v rozpočtu a následně ve finančních výkazech v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů (zásada obecnosti rozpočtu). Rozpočtové prostředky se přidělují na konkrétní účely v členění do hlav a kapitol; kapitoly se dále člení do článků a bodů (zásada specifikace). Rozpočtové prostředky musí být použity v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti (zásada řádného finančního řízení). Při sestavování a plnění rozpočtu a při předkládání účtů se dodržuje zásada průhlednosti (zásada průhlednosti). Z těchto hlavních zásad existuje několik menších výjimek.

4.   OBSAH A STRUKTURA ROZPOČTU

Rozpočet tvoří souhrnný výkaz příjmů a výdajů a výkazy příjmů a výdajů jednotlivých orgánů a institucí v devíti samostatných oddílech: oddíl I – Parlament; oddíl II – Rada; oddíl III – Komise; oddíl IV – Soudní dvůr; oddíl V – Účetní dvůr; oddíl VI – Hospodářský a sociální výbor; oddíl VII – Výbor regionů; oddíl VIII – evropský veřejný ochránce práv a oddíl IX – evropský inspektor ochrany údajů.

V rámci každého oddílu jsou příjmy a výdaje rozčleněny do rozpočtových položek (hlavy, kapitoly, články a případně body) podle jejich druhu a účelu, na který mají být použity.

5.   FINANCOVÁNÍ ROZPOČTU (ROZPOČTOVÉ PŘÍJMY)

Rozpočet je financován převážně z vlastních zdrojů Společenství, kterými jsou: vlastní zdroje odvozené z HND, vlastní zdroje z DPH, cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru a izoglukózy (4).

Kromě vlastních zdrojů existují ještě další příjmy (viz
  schéma I
  ).

6.   DRUHY ROZPOČTOVÝCH PROSTŘEDKŮ

K pokrytí odhadovaných výdajů existují v rozpočtu následující druhy prostředků:

| a) | rozlišené prostředky (RP) jsou určeny k financování víceletých činností v některých rozpočtových oblastech. Patří mezi ně prostředky na závazky (PZ) a prostředky na platby (PP):






  — | prostředky na závazky umožňují v průběhu daného rozpočtového roku vznik právních závazků, které se týkají činností prováděných během několika rozpočtových let, |
| --- | --- | --- |

a)

rozlišené prostředky (RP) jsou určeny k financování víceletých činností v některých rozpočtových oblastech. Patří mezi ně prostředky na závazky (PZ) a prostředky na platby (PP):

—

prostředky na závazky umožňují v průběhu daného rozpočtového roku vznik právních závazků, které se týkají činností prováděných během několika rozpočtových let,

| — | prostředky na platby umožňují financování výdajů, které vyplývají z právních závazků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a v přecházejících rozpočtových letech; |
| --- | --- |

—

prostředky na platby umožňují financování výdajů, které vyplývají z právních závazků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a v přecházejících rozpočtových letech;

| b) | nerozlišené prostředky (NP) umožňují realizovat závazky a platby týkající se činností uskutečňovaných v průběhu běžného rozpočtového roku. |
| --- | --- |

b)

nerozlišené prostředky (NP) umožňují realizovat závazky a platby týkající se činností uskutečňovaných v průběhu běžného rozpočtového roku.

Z tohoto důvodu je nezbytné uvést za každý rozpočtový rok tyto dva celkové součty:

| a) | celkové příděly na závazky (PNZ) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na závazky (PZ) (5); |
| --- | --- |

a)

celkové příděly na závazky (PNZ) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na závazky (PZ) (5);

| b) | celkové příděly na platby (PNP) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na platby (PP) (5). |
| --- | --- |

b)

celkové příděly na platby (PNP) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na platby (PP) (5).

Rozpočtové příjmy slouží k pokrytí celkových přídělů na platby, ale nemusejí pokrýt prostředky na závazky.

Následující zjednodušené schéma (s fiktivními hodnotami) znázorňuje dopad těchto druhů prostředků v každém rozpočtovém roce.

Image

7.   PLNĚNÍ ROZPOČTU

7.1   Odpovědnost za plnění rozpočtu

Komise plní rozpočet na vlastní odpovědnost, v souladu s finančním nařízením a v mezích přidělených prostředků. Komise přiznává ostatním orgánům a institucím potřebné pravomoci pro plnění těch oddílů rozpočtu, které se jich týkají (6). Finanční nařízení stanoví postupy plnění rozpočtu a především odpovědnost schvalujících osob, účetních, správců zálohových účtů a interních auditorů orgánů. Ve dvou největších oblastech výdajů (EZZF a „soudržnost“) sdílí Společenství řízení svých finančních prostředků s členskými státy.

7.2   Realizace příjmů

Odhadované příjmy, které jsou zapsané v rozpočtu, lze změnit opravnými rozpočty.

Realizace rozpočtových příjmů spočívá ve stanovení nároků a inkasu příjmů splatných Společenství (příjmy z vlastních zdrojů a ostatní příjmy). Řídí se zvláštními právními předpisy (7). Skutečné příjmy rozpočtového roku lze stanovit jako celkový součet částek vybraných na základě nároků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a částek k inkasu na základě nároků z předcházejících rozpočtových let.

7.3   Realizace výdajů

Odhadované výdaje se zapisují do rozpočtu.

Realizace rozpočtových výdajů, tj. změny a používání rozpočtových prostředků, lze shrnout takto:

| a) | příděly na závazky:
  i)   vývoj prostředků: celkové příděly na závazky v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PZ) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky na závazky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku + neautomatické přenosy prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na závazek + opětovně poskytnuté prostředky na závazky, které byly v předcházejících letech uvolněny,
  ii)   použití prostředků: konečné příděly na závazky se v průběhu rozpočtového roku použijí ve formě přijatých závazků (využité příděly na závazky = částka odpovídající vzniklým závazkům),
  iii)   přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v daném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku,
  iv)   rušení prostředků: zůstatek se ruší; |
| --- | --- |

a)

příděly na závazky:

i)   vývoj prostředků: celkové příděly na závazky v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PZ) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky na závazky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku + neautomatické přenosy prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na závazek + opětovně poskytnuté prostředky na závazky, které byly v předcházejících letech uvolněny,

ii)   použití prostředků: konečné příděly na závazky se v průběhu rozpočtového roku použijí ve formě přijatých závazků (využité příděly na závazky = částka odpovídající vzniklým závazkům),

iii)   přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v daném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku,

iv)   rušení prostředků: zůstatek se ruší;

| b) | příděly na platby:
  i)   vývoj prostředků: celkové příděly na platby v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PP) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku formou automatických nebo neautomatických přenosů prostředků z předcházejícího rozpočtového roku,
  ii)   použití prostředků daného rozpočtového roku: příděly na platby příslušného rozpočtového roku se použijí ve formě plateb. Jejich součástí nejsou prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku (použité příděly na platby = platby, které byly uskutečněny z prostředků daného rozpočtového roku),
  iii)   přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v běžném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku,
  iv)   rušení prostředků: zůstatek se ruší,
  v)   celkové platby provedené v průběhu rozpočtového roku: platby uskutečněné z přídělů na platby příslušného rozpočtového roku + platby uskutečněné z přídělů na platby, které byly přeneseny z předcházejícího rozpočtového roku,
  vi)   skutečné výdaje, které jdou k tíži rozpočtu běžného rozpočtového roku: výdaje uvedené v konsolidovaném výkazu o plnění rozpočtu (viz bod 7.4) = platby uskutečněné z přídělů na platby daného rozpočtového roku + příděly na platby daného rozpočtového roku přenesené do následujícího rozpočtového roku. |
| --- | --- |

b)

příděly na platby:

i)   vývoj prostředků: celkové příděly na platby v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PP) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku formou automatických nebo neautomatických přenosů prostředků z předcházejícího rozpočtového roku,

ii)   použití prostředků daného rozpočtového roku: příděly na platby příslušného rozpočtového roku se použijí ve formě plateb. Jejich součástí nejsou prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku (použité příděly na platby = platby, které byly uskutečněny z prostředků daného rozpočtového roku),

iii)   přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v běžném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku,

iv)   rušení prostředků: zůstatek se ruší,

v)   celkové platby provedené v průběhu rozpočtového roku: platby uskutečněné z přídělů na platby příslušného rozpočtového roku + platby uskutečněné z přídělů na platby, které byly přeneseny z předcházejícího rozpočtového roku,

vi)   skutečné výdaje, které jdou k tíži rozpočtu běžného rozpočtového roku: výdaje uvedené v konsolidovaném výkazu o plnění rozpočtu (viz bod 7.4) = platby uskutečněné z přídělů na platby daného rozpočtového roku + příděly na platby daného rozpočtového roku přenesené do následujícího rozpočtového roku.

7.4   Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok

Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu se sestavují po uzávěrce rozpočtového roku. Stanoví se v nich zůstatek rozpočtového roku, který se zapíše prostřednictvím opravného rozpočtu do rozpočtu na následující rok.

8.   PŘEDLOŽENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Účetní závěrka za daný rozpočtový rok se předkládá Parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Tvoří ji finanční výkazy, výkaz o plnění rozpočtu a doprovodná zpráva o rozpočtovém a finančním řízení. Předběžná účetní závěrka se předkládá nejpozději do 31. března následujícího rozpočtového roku a konečná účetní závěrka se předkládá do 31. července téhož roku.

9.   EXTERNÍ AUDIT

Externí audit rozpočtu vykonává od roku 1977 Účetní dvůr Evropských společenství (8) (dále jen „Účetní dvůr“). Účetní dvůr prověřuje všechny příjmové a výdajové účty rozpočtu. Evropskému parlamentu a Radě musí předložit prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účtů a legality a správnosti uskutečněných operací. Posuzuje legalitu a správnost příjmů a výdajů a ujišťuje se o řádnosti finančního řízení. Účetní dvůr může provádět audity před uzávěrkou příslušného rozpočtového roku, a to na základě účetních dokladů, popřípadě na místě v orgánech Společenství, ve členských státech a ve třetích zemích. Účetní dvůr vypracuje za každý rozpočtový rok výroční zprávu. Může také kdykoliv předkládat své připomínky ke specifickým otázkám a na žádost kteréhokoliv orgánu nebo instituce Společenství vydávat stanoviska.

10.   ABSOLUTORIUM A NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ

Od roku 1977 se uplatňují tato ustanovení (9): Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady do 30. dubna roku n + 2 (roku, který následuje po příslušném rozpočtovém roce) Komisi absolutorium za plnění rozpočtu roku n. Rada a Evropský parlament za tímto účelem zkoumají účetní závěrku předloženou Komisí, jakož i výroční zprávu a zvláštní zprávy Účetního dvora. Na základě připomínek obsažených v rozhodnutí o absolutoriu musí příslušné orgány přijmout vhodná opatření a vypracovat o nich zprávu.

VYSVĚTLUJÍCÍ POZNÁMKY

ZDROJE FINANČNÍCH ÚDAJŮ

Finanční údaje uvedené v této příloze pocházejí z roční účetní závěrky Evropských společenství a z různých jiných finančních výkazů předkládaných Komisí. Geografické rozdělení bylo vytvořeno na základě kódů zemí používaných v systému účetních informací Komise (ABAC). Komise upozorňuje, že veškeré údaje o příjmech a výdajích rozdělené podle členských států byly získány na základě aritmetických operací, jež skýtají pouze neúplný obraz o prospěchu, který jednotlivým státům členství v Evropské unii přináší. Z tohoto důvodu je při jejich interpretaci nutno postupovat obezřetně.

MĚNOVÁ JEDNOTKA

Veškeré finanční údaje se uvádějí v milionech eur. Celkové částky jsou dány zaokrouhlením jednotlivých přesných hodnot, a proto se nemusí nutně shodovat se součty zaokrouhlených čísel.

ZKRATKY A SYMBOLY

| AT | Rakousko |
| --- | --- |
| BE | Belgie |
| BG | Bulharsko |
| CY | Kypr |
| CZ | Česká republika |
| DE | Německo |
| DK | Dánsko |
| DKK | Dánská koruna |
| DPH | Daň z přidané hodnoty |
| EE | Estonsko |
| EHS | Evropské hospodářské společenství |
| EL | Řecko |
| ES | Španělsko |
| ES | Evropské společenství (Evropská společenství) |
| ESAE nebo Euratom | Evropské společenství pro atomovou energii |
| ESUO | Evropské společenství uhlí a oceli |
| ESVO | Evropské sdružení volného obchodu |
| EU | Evropská unie |
| EU-27 | Celkem všech 27 členských států Evropské unie |
| FI | Finsko |
| FN | Finanční nařízení ze dne 25. června 2002 |
| FR | Francie |
| GBP | Libra šterlinků |
| hl. | Hlava rozpočtu |
| HND | Hrubý národní důchod |
| HU | Maďarsko |
| IE | Irsko |
| IT | Itálie |
| kap. | Kapitola rozpočtu |
| LT | Litva |
| LU | Lucembursko |
| LV | Lotyšsko |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemsko |
| NP | Nerozlišené prostředky |
| odd. | Oddíl rozpočtu |
| PL | Polsko |
| PNP | Příděly na platby |
| PNZ | Příděly na závazky |
| pododd. | Pododdíl rozpočtu |
| PP | Prostředky na platby |
| PT | Portugalsko |
| PZ | Prostředky na závazky |
| RO | Rumunsko |
| RP | Rozlišené prostředky |
| SE | Švédsko |
| SEK | Švédská koruna |
| Schéma | Schéma, na které se odvolává jiné schéma (např.: schéma III) |
| SI | Slovinsko |
| SK | Slovensko |
| UK | Spojené království |
| Úř. věst. | Úřední věstník Evropské unie |
| 0,0 | Hodnota mezi 0 a 0,05 |
| — | Údaj neexistuje |

AT

Rakousko

BE

Belgie

BG

Bulharsko

CY

Kypr

CZ

Česká republika

DE

Německo

DK

Dánsko

DKK

Dánská koruna

DPH

Daň z přidané hodnoty

EE

Estonsko

EHS

Evropské hospodářské společenství

EL

Řecko

ES

Španělsko

ES

Evropské společenství (Evropská společenství)

ESAE nebo Euratom

Evropské společenství pro atomovou energii

ESUO

Evropské společenství uhlí a oceli

ESVO

Evropské sdružení volného obchodu

EU

Evropská unie

EU-27

Celkem všech 27 členských států Evropské unie

FI

Finsko

FN

Finanční nařízení ze dne 25. června 2002

FR

Francie

GBP

Libra šterlinků

hl.

Hlava rozpočtu

HND

Hrubý národní důchod

HU

Maďarsko

IE

Irsko

IT

Itálie

kap.

Kapitola rozpočtu

LT

Litva

LU

Lucembursko

LV

Lotyšsko

MT

Malta

NL

Nizozemsko

NP

Nerozlišené prostředky

odd.

Oddíl rozpočtu

PL

Polsko

PNP

Příděly na platby

PNZ

Příděly na závazky

pododd.

Pododdíl rozpočtu

PP

Prostředky na platby

PT

Portugalsko

PZ

Prostředky na závazky

RO

Rumunsko

RP

Rozlišené prostředky

SE

Švédsko

SEK

Švédská koruna

Schéma

Schéma, na které se odvolává jiné schéma (např.: schéma III)

SI

Slovinsko

SK

Slovensko

UK

Spojené království

Úř. věst.

Úřední věstník Evropské unie

0,0

Hodnota mezi 0 a 0,05

—

Údaj neexistuje

SCHÉMATA

ROZPOČET NA ROK 2008 A PLNĚNÍ ROZPOČTU V PRŮBĚHU ROKU 2008

| SCHÉMA I | Rozpočet na rok 2008 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby |
| --- | --- |
| SCHÉMA II | Rozpočet na rok 2008 – příděly na závazky |
| SCHÉMA III | Příděly na závazky disponibilní v roce 2008 a jejich použití |
| SCHÉMA IV | Příděly na platby disponibilní v roce 2008 a jejich použití |
| SCHÉMA V | Vlastní zdroje v roce 2008 podle členských států |
| SCHÉMA VI | Platby provedené v roce 2008 v jednotlivých členských státech |

SCHÉMA I

Rozpočet na rok 2008 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby

SCHÉMA II

Rozpočet na rok 2008 – příděly na závazky

SCHÉMA III

Příděly na závazky disponibilní v roce 2008 a jejich použití

SCHÉMA IV

Příděly na platby disponibilní v roce 2008 a jejich použití

SCHÉMA V

Vlastní zdroje v roce 2008 podle členských států

SCHÉMA VI

Platby provedené v roce 2008 v jednotlivých členských státech

KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2008

| SCHÉMA VII | Konsolidovaná rozvaha |
| --- | --- |
| SCHÉMA VIII | Konsolidovaná výsledovka |

SCHÉMA VII

Konsolidovaná rozvaha

SCHÉMA VIII

Konsolidovaná výsledovka

Image

Image

Schéma III

Příděly na závazky disponibilní v roce 2005 a jejich použití

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2008 a okruhům finančního rámce | Finanční rámec | Konečné prostředky | Čerpání prostředků |
| Částka (10) | Míra
  (%) | Vzniklé závazky | Míra čerpání prostředků
  (%) | Přenosy do roku 2009 (11) | Míra
  (%) | Zrušení | Míra
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| Rozpočtová nomenklatura |
| I | Parlament (odd. I) |

(v mil. EUR a v %)

Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2008 a okruhům finančního rámce

Finanční rámec

Konečné prostředky

Čerpání prostředků

Částka (10)

Míra

(%)

Vzniklé závazky

Míra čerpání prostředků

(%)

Přenosy do roku 2009 (11)

Míra

(%)

Zrušení

Míra

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Rozpočtová nomenklatura

I

Parlament (odd. I)

1 556,2

1 472,3

94,6

41,6

2,7

42,2

2,7

| II | Rada (odd. II) |
| --- | --- |

II

Rada (odd. II)

743,3

693,8

93,3

34,6

4,6

15,0

2,0

| III | Komise (odd. III) (12) |
| --- | --- |

III

Komise (odd. III) (12)

137 660,0

131 748,3

95,7

5 062,0

3,7

849,7

0,6

| III.1 | Hospodářské a finanční věci (hl. 01) |
| --- | --- |

III.1

Hospodářské a finanční věci (hl. 01)

284,4

278,8

98,0

1,3

0,5

4,2

1,5

| III.2 | Podniky (hl. 02) |
| --- | --- |

III.2

Podniky (hl. 02)

659,5

620,4

94,1

31,1

4,7

7,9

1,2

| III.3 | Hospodářská soutěž (hl. 03) |
| --- | --- |

III.3

Hospodářská soutěž (hl. 03)

95,8

93,7

97,8

1,5

1,6

0,6

0,6

| III.4 | Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04) |
| --- | --- |

III.4

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

11 061,8

11 029,7

99,7

9,2

0,1

22,9

0,2

| III.5 | Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05) |
| --- | --- |

III.5

Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)

61 570,0

57 905,3

94,0

3 555,3

5,8

109,4

0,2

| III.6 | Energie a doprava (hl. 06) |
| --- | --- |

III.6

Energie a doprava (hl. 06)

2 894,0

2 830,2

97,8

54,7

1,9

9,2

0,3

| III.7 | Životní prostředí (hl. 07) |
| --- | --- |

III.7

Životní prostředí (hl. 07)

425,7

394,1

92,6

17,4

4,1

14,1

3,3

| III.8 | Výzkum (hl. 08) |
| --- | --- |

III.8

Výzkum (hl. 08)

4 646,8

4 355,4

93,7

286,7

6,2

4,7

0,1

| III.9 | Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09) |
| --- | --- |

III.9

Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09)

1 634,7

1 568,6

96,0

62,4

3,8

3,7

0,2

| III.10 | Přímý výzkum (hl. 10) |
| --- | --- |

III.10

Přímý výzkum (hl. 10)

708,2

403,2

56,9

298,7

42,2

6,2

0,9

| III.11 | Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11) |
| --- | --- |

III.11

Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11)

1 020,8

974,5

95,5

3,6

0,4

42,7

4,2

| III.12 | Vnitřní trh (hl. 12) |
| --- | --- |

III.12

Vnitřní trh (hl. 12)

64,0

62,7

98,1

1,0

1,5

0,3

0,4

| III.13 | Regionální politika (hl. 13) |
| --- | --- |

III.13

Regionální politika (hl. 13)

37 335,2

37 291,1

99,9

24,9

0,1

19,3

0,1

| III.14 | Daně a celní unie (hl. 14) |
| --- | --- |

III.14

Daně a celní unie (hl. 14)

128,2

119,3

93,1

1,8

1,4

7,1

5,6

| III.15 | Vzdělávání a kultura (hl. 15) |
| --- | --- |

III.15

Vzdělávání a kultura (hl. 15)

1 547,9

1 432,1

92,5

108,9

7,0

6,9

0,4

| III.16 | Komunikace (hl. 16) |
| --- | --- |

III.16

Komunikace (hl. 16)

210,9

206,6

98,0

1,3

0,6

3,0

1,4

| III.17 | Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17) |
| --- | --- |

III.17

Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17)

703,2

690,2

98,2

7,9

1,1

5,1

0,7

| III.18 | Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) |
| --- | --- |

III.18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

804,7

704,2

87,5

84,3

10,5

16,2

2,0

| III.19 | Vnější vztahy (hl. 19) |
| --- | --- |

III.19

Vnější vztahy (hl. 19)

4 151,0

4 090,4

98,5

29,4

0,7

31,1

0,8

| III.20 | Obchod (hl. 20) |
| --- | --- |

III.20

Obchod (hl. 20)

79,9

75,8

94,9

1,1

1,4

3,0

3,7

| III.21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21) |
| --- | --- |

III.21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)

1 759,1

1 402,8

79,7

352,6

20,0

3,6

0,2

| III.22 | Rozšíření (hl. 22) |
| --- | --- |

III.22

Rozšíření (hl. 22)

1 217,3

1 164,4

95,7

51,0

4,2

1,9

0,2

| III.23 | Humanitární pomoc (hl. 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitární pomoc (hl. 23)

958,5

955,8

99,7

2,1

0,2

0,7

0,1

| III.24 | Boj proti podvodům (hl. 24) |
| --- | --- |

III.24

Boj proti podvodům (hl. 24)

74,4

72,5

97,4

0,0

0,0

1,9

2,6

| III.25 | Koordinace politiky Komise a právní poradenství (hl. 25) |
| --- | --- |

III.25

Koordinace politiky Komise a právní poradenství (hl. 25)

185,7

180,4

97,1

3,3

1,8

2,1

1,1

| III.26 | Administrativa Komise (hl. 26) |
| --- | --- |

III.26

Administrativa Komise (hl. 26)

1 051,1

987,6

94,0

42,5

4,0

21,1

2,0

| III.27 | Rozpočet (hl. 27) |
| --- | --- |

III.27

Rozpočet (hl. 27)

274,7

265,5

96,6

1,4

0,5

7,9

2,9

| III.28 | Audit (hl. 28) |
| --- | --- |

III.28

Audit (hl. 28)

10,7

10,2

95,4

0,3

2,6

0,2

2,0

| III.29 | Statistika (hl. 29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (hl. 29)

135,1

124,9

92,5

2,6

1,9

7,6

5,6

| III.30 | Důchody (hl. 30) |
| --- | --- |

III.30

Důchody (hl. 30)

1 080,5

1 049,5

97,1

—

—

31,0

2,9

| III.31 | Jazykové služby (hl. 31) |
| --- | --- |

III.31

Jazykové služby (hl. 31)

434,8

408,4

93,9

23,7

5,5

2,7

0,6

| III.40 | Rezervy (hl. 40) |
| --- | --- |

III.40

Rezervy (hl. 40)

451,6

—

—

—

—

451,6

100,0

| IV | Soudní dvůr (odd. IV) |
| --- | --- |

IV

Soudní dvůr (odd. IV)

296,6

291,3

98,2

1,6

0,6

3,7

1,2

| V | Účetní dvůr (odd. V) |
| --- | --- |

V

Účetní dvůr (odd. V)

133,3

120,8

90,7

0,3

0,2

12,1

9,1

| VI | Hospodářský a sociální výbor (odd. VI) |
| --- | --- |

VI

Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

118,3

113,2

95,6

0,3

0,2

4,9

4,1

| VII | Výbor regionů (odd. VII) |
| --- | --- |

VII

Výbor regionů (odd. VII)

93,1

80,8

86,8

10,8

11,6

1,5

1,6

| VIII | Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)

8,5

7,8

91,5

—

—

0,7

8,5

| IX | Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX) |
| --- | --- |

IX

Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX)

5,3

4,6

86,1

—

—

0,7

13,9

Celkové příděly na závazky

132 797,0

140 614,7

105,9

134 532,9

95,7

5 151,2

3,7

930,6

0,7

Finanční rámec

| 1 | Udržitelný růst |
| --- | --- |

1

Udržitelný růst

57 653,0

59 879,3

58 514,2

97,7

820,5

1,4

544,6

0,9

| 2 | Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi |
| --- | --- |

2

Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi

59 193,0

63 037,9

59 306,6

94,1

3 571,3

5,7

159,9

0,3

| 3 | Občanství, svoboda, bezpečnost a právo |
| --- | --- |

3

Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

1 362,0

1 722,2

1 565,5

90,9

133,3

7,7

23,5

1,4

| 4 | EU jako globální hráč |
| --- | --- |

4

EU jako globální hráč

7 002,0

7 973,3

7 512,9

94,2

435,2

5,5

25,2

0,3

| 5 | Správní náklady |
| --- | --- |

5

Správní náklady

(13)7 380,0

7 795,4

7 427,0

95,3

190,9

2,4

177,5

2,3

| 6 | Vyrovnávací platby |
| --- | --- |

6

Vyrovnávací platby

207,0

206,6

206,6

100,0

—

—

—

—

Celkové příděly na závazky

132 797,0

140 614,7

105,9

134 532,9

95,7

5 151,2

3,7

930,6

0,7

Celkové příděly na platby

129 681,0

125 659,9

96,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Schéma IV

Příděly na platby disponibilní v roce 2008 a jejich použití

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2008 a okruhům finančního rámce | Konečné prostředky (14) | Čerpání prostředků |
| Platby provedené v roce 2008 | Míra čerpání prostředků
  (%) | Přenosy do roku 2009 | Míra
  (%) | Zrušení | Míra
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Rozpočtová nomenklatura |
| I | Parlament (odd. I) |

(v mil. EUR a v %)

Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2008 a okruhům finančního rámce

Konečné prostředky (14)

Čerpání prostředků

Platby provedené v roce 2008

Míra čerpání prostředků

(%)

Přenosy do roku 2009

Míra

(%)

Zrušení

Míra

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Rozpočtová nomenklatura

I

Parlament (odd. I)

1 807,4

1 488,9

82,4

244,6

13,5

74,0

4,1

| II | Rada (odd. II) |
| --- | --- |

II

Rada (odd. II)

798,5

618,1

77,4

154,7

19,4

25,7

3,2

| III | Komise (odd. III) (15) |
| --- | --- |

III

Komise (odd. III) (15)

122 362,1

113 827,9

93,0

6 880,1

5,6

1 654,1

1,4

| III.1 | Hospodářské a finanční věci (hl. 01) |
| --- | --- |

III.1

Hospodářské a finanční věci (hl. 01)

358,1

285,9

79,8

17,5

4,9

54,6

15,3

| III.2 | Podniky (hl. 02) |
| --- | --- |

III.2

Podniky (hl. 02)

603,1

477,3

79,1

64,4

10,7

61,4

10,2

| III.3 | Hospodářská soutěž (hl. 03) |
| --- | --- |

III.3

Hospodářská soutěž (hl. 03)

103,6

87,4

84,4

14,4

13,9

1,7

1,6

| III.4 | Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04) |
| --- | --- |

III.4

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

9 414,9

9 092,0

96,6

25,6

0,3

297,3

3,2

| III.5 | Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05) |
| --- | --- |

III.5

Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)

58 507,9

53 803,2

92,0

4 499,8

7,7

204,9

0,4

| III.6 | Energie a doprava (hl. 06) |
| --- | --- |

III.6

Energie a doprava (hl. 06)

2 168,6

1 784,5

82,3

126,7

5,8

257,4

11,9

| III.7 | Životní prostředí (hl. 07) |
| --- | --- |

III.7

Životní prostředí (hl. 07)

319,2

263,9

82,7

25,8

8,1

29,5

9,2

| III.8 | Výzkum (hl. 08) |
| --- | --- |

III.8

Výzkum (hl. 08)

5 146,4

4 438,5

86,2

686,1

13,3

21,8

0,4

| III.9 | Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09) |
| --- | --- |

III.9

Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09)

1 889,7

1 708,4

90,4

170,7

9,0

10,6

0,6

| III.10 | Přímý výzkum (hl. 10) |
| --- | --- |

III.10

Přímý výzkum (hl. 10)

671,7

389,4

58,0

269,0

40,1

13,2

2,0

| III.11 | Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11) |
| --- | --- |

III.11

Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11)

931,5

878,9

94,3

8,3

0,9

44,4

4,8

| III.12 | Vnitřní trh (hl. 12) |
| --- | --- |

III.12

Vnitřní trh (hl. 12)

69,2

58,4

84,3

8,1

11,7

2,8

4,0

| III.13 | Regionální politika (hl. 13) |
| --- | --- |

III.13

Regionální politika (hl. 13)

27 891,2

27 674,5

99,2

195,2

0,7

21,5

0,1

| III.14 | Daně a celní unie (hl. 14) |
| --- | --- |

III.14

Daně a celní unie (hl. 14)

121,0

105,3

87,0

10,3

8,5

5,4

4,5

| III.15 | Vzdělávání a kultura (hl. 15) |
| --- | --- |

III.15

Vzdělávání a kultura (hl. 15)

1 554,6

1 377,7

88,6

147,2

9,5

29,7

1,9

| III.16 | Komunikace (hl. 16) |
| --- | --- |

III.16

Komunikace (hl. 16)

223,8

186,3

83,2

18,5

8,3

19,1

8,5

| III.17 | Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17) |
| --- | --- |

III.17

Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17)

603,7

515,1

85,3

38,2

6,3

50,5

8,4

| III.18 | Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) |
| --- | --- |

III.18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

549,7

444,6

80,9

19,9

3,6

85,2

15,5

| III.19 | Vnější vztahy (hl. 19) |
| --- | --- |

III.19

Vnější vztahy (hl. 19)

3 603,8

3 449,1

95,7

71,8

2,0

82,9

2,3

| III.20 | Obchod (hl. 20) |
| --- | --- |

III.20

Obchod (hl. 20)

85,2

75,3

88,3

7,2

8,4

2,8

3,2

| III.21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21) |
| --- | --- |

III.21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)

1 400,7

1 229,0

87,7

118,5

8,5

53,2

3,8

| III.22 | Rozšíření (hl. 22) |
| --- | --- |

III.22

Rozšíření (hl. 22)

1 642,5

1 554,6

94,6

57,5

3,5

30,4

1,8

| III.23 | Humanitární pomoc (hl. 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitární pomoc (hl. 23)

903,6

895,1

99,1

6,8

0,8

1,7

0,2

| III.24 | Boj proti podvodům (hl. 24) |
| --- | --- |

III.24

Boj proti podvodům (hl. 24)

76,2

62,8

82,4

5,9

7,7

7,5

9,9

| III.25 | Koordinace politiky Komise a právní poradenství (hl. 25) |
| --- | --- |

III.25

Koordinace politiky Komise a právní poradenství (hl. 25)

200,9

176,9

88,0

21,0

10,4

3,0

1,5

| III.26 | Administrativa Komise (hl. 26) |
| --- | --- |

III.26

Administrativa Komise (hl. 26)

1 181,6

970,9

82,2

171,1

14,5

39,6

3,4

| III.27 | Rozpočet (hl. 27) |
| --- | --- |

III.27

Rozpočet (hl. 27)

283,7

263,4

92,8

11,7

4,1

8,6

3,0

| III.28 | Audit (hl. 28) |
| --- | --- |

III.28

Audit (hl. 28)

11,5

10,3

89,3

0,9

8,0

0,3

2,8

| III.29 | Statistika (hl. 29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (hl. 29)

130,3

109,6

84,1

14,5

11,2

6,2

4,8

| III.30 | Důchody (hl. 30) |
| --- | --- |

III.30

Důchody (hl. 30)

1 080,5

1 049,5

97,1

—

—

31,0

2,9

| III.31 | Jazykové služby (hl. 31) |
| --- | --- |

III.31

Jazykové služby (hl. 31)

462,3

410,3

88,7

47,4

10,2

4,6

1,0

| III.40 | Rezervy (hl. 40) |
| --- | --- |

III.40

Rezervy (hl. 40)

171,2

—

—

—

—

171,2

100,0

| IV | Soudní dvůr (odd. IV) |
| --- | --- |

IV

Soudní dvůr (odd. IV)

309,6

288,5

93,2

16,3

5,3

4,8

1,6

| V | Účetní dvůr (odd. V) |
| --- | --- |

V

Účetní dvůr (odd. V)

142,1

116,5

81,9

12,6

8,9

13,0

9,2

| VI | Hospodářský a sociální výbor (odd. VI) |
| --- | --- |

VI

Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

125,6

114,0

90,7

5,9

4,7

5,7

4,6

| VII | Výbor regionů (odd. VII) |
| --- | --- |

VII

Výbor regionů (odd. VII)

99,2

78,7

79,3

17,6

17,8

2,9

2,9

| VIII | Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)

9,1

7,7

84,6

0,6

6,7

0,8

8,7

| IX | Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX) |
| --- | --- |

IX

Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX)

6,3

4,3

68,1

0,9

14,3

1,1

17,6

Celkové příděly na platby

125 659,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Finanční rámec

| 1 | Udržitelný rozvoj |
| --- | --- |

1

Udržitelný rozvoj

47 743,4

45 611,4

95,5

1 431,1

3,0

700,9

1,5

| 2 | Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi |
| --- | --- |

2

Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi

59 431,4

54 812,7

92,2

4 361,1

7,3

257,7

0,4

| 3 | Občanství, svoboda, bezpečnost a právo |
| --- | --- |

3

Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

1 533,2

1 310,6

85,5

91,3

6,0

131,3

8,6

| 4 | EU jako globální hráč |
| --- | --- |

4

EU jako globální hráč

8 251,6

7 310,7

88,6

527,3

6,4

413,6

5,0

| 5 | Správní náklady |
| --- | --- |

5

Správní náklady

8 493,7

7 292,5

85,9

922,5

10,9

278,8

3,3

| 6 | Vyrovnávací platby |
| --- | --- |

6

Vyrovnávací platby

206,6

206,6

100,0

—

—

—

—

Celkové příděly na platby

125 659,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Schéma V

Vlastní zdroje v roce 2008 podle členských států

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Výsledek plnění rozpočtu na straně příjmů |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (16) | EU 27 |
| — | tradiční vlastní zdroje |

(v mil. EUR a v %)

Výsledek plnění rozpočtu na straně příjmů

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (16)

EU 27

—

tradiční vlastní zdroje

1 820,2

86,3

206,9

343,6

3 337,0

33,9

201,1

230,6

1 189,7

1 568,5

1 648,6

45,0

29,1

60,0

14,8

113,3

12,6

2 032,8

201,6

450,6

134,0

199,9

89,9

111,7

166,7

454,3

2 500,1

17 282,9

| — | zdroje z DPH |
| --- | --- |

—

zdroje z DPH

465,9

52,5

221,4

322,3

3 336,3

23,7

260,1

394,5

1 655,0

2 991,6

2 907,1

25,5

35,3

53,1

44,8

152,8

9,0

910,6

389,4

562,9

251,5

168,5

60,6

72,8

246,1

453,8

2 940,5

19 007,7

| — | zdroje z HND |
| --- | --- |

—

zdroje z HND

2 041,5

196,2

843,9

1 420,6

15 139,9

89,0

974,4

1 482,0

6 189,7

11 742,3

9 186,1

95,2

131,9

190,3

172,0

591,7

33,6

3 643,4

1 567,5

2 157,8

940,1

741,1

226,5

360,7

1 126,8

2 269,0

10 925,2

74 478,5

| — | oprava – Spojené království |
| --- | --- |

—

oprava – Spojené království

303,4

28,6

123,7

214,7

402,1

14,7

141,0

220,8

931,7

1 722,6

1 402,6

14,2

19,3

25,8

27,8

89,3

4,9

81,9

36,0

301,2

140,2

108,1

31,4

49,8

170,4

45,9

–6 252,0

400,0

CELKEM

4 631,0

363,7

1 396,0

2 301,2

22 215,3

161,2

1 576,6

2 327,9

9 966,1

18 025,1

15 144,5

179,9

215,6

329,2

259,4

947,1

60,1

6 668,7

2 194,4

3 472,5

1 465,7

1 217,6

408,5

594,9

1 710,0

3 223,1

10 113,9

111 169,1

4,2 %

0,3 %

1,3 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,4 %

2,1 %

9,0 %

16,2 %

13,6 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,2 %

0,9 %

0,1 %

6,0 %

2,0 %

3,1 %

1,3 %

1,1 %

0,4 %

0,5 %

1,5 %

2,9 %

9,1 %

100,0 %

Schéma VI

Platby provedené v roce 2008 v jednotlivých členských státech (17)

Poznámka: platby provedené v roce 2008 = platby z provozních prostředků na rok 2008 + platby z prostředků přenesených z roku 2007.

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Okruhy finančního rámce |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | třetí země a různé (18) | celkem |
| — | Udržitelný rozvoj |

(v mil. EUR a v %)

Okruhy finančního rámce

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

třetí země a různé (18)

celkem

—

Udržitelný rozvoj

1 178,5

271,7

1 742,8

239,5

4 124,7

251,4

296,1

4 868,5

4 785,6

3 288,5

4 569,3

61,0

401,0

808,8

73,2

1 250,9

51,0

1 112,6

450,9

4 738,7

2 684,1

695,7

273,0

848,7

420,6

391,1

2 994,8

2 738,8

45 611,4

Konkurenceschopnost

781,1

48,6

63,4

141,5

1 042,7

14,4

82,5

156,1

538,9

975,9

880,5

13,7

17,6

178,6

63,5

62,3

7,0

441,8

219,0

129,9

115,3

47,2

38,3

39,2

206,9

237,4

894,5

2 662,8

10 100,7

Soudržnost

397,4

223,0

1 679,4

98,0

3 082,1

237,0

213,6

4 712,4

4 246,7

2 312,6

3 688,7

47,3

383,4

630,2

9,6

1 188,6

43,9

670,8

231,9

4 608,7

2 568,9

648,5

234,6

809,5

213,7

153,7

2 100,3

76,0

35 510,7

| — | Ochrana přírodních zdrojů |
| --- | --- |

—

Ochrana přírodních zdrojů

984,8

420,1

699,5

1 245,6

6 641,2

97,4

1 849,6

3 539,7

7 332,1

10 151,5

6 351,9

55,7

227,6

253,2

53,0

728,3

13,7

1 082,9

1 228,9

2 663,1

1 428,8

1 060,5

192,5

392,3

868,1

989,8

4 087,6

173,5

54 812,7

| — | Občan., svoboda, bezp. a právo |
| --- | --- |

—

Občan., svoboda, bezp. a právo

115,6

5,0

12,4

11,6

81,1

8,2

7,5

117,5

58,4

116,3

125,5

8,7

9,6

27,0

9,4

27,0

16,7

53,6

32,6

82,7

27,0

16,9

22,8

11,2

11,7

52,6

205,4

36,7

1 310,6

| — | EU jako globální hráč |
| --- | --- |

—

EU jako globální hráč

152,2

201,5

6,1

2,2

26,1

3,4

0,2

3,4

19,5

34,1

24,5

15,0

3,8

34,6

2,1

15,2

0,1

10,3

5,1

125,3

4,3

744,9

3,4

11,6

3,4

12,1

52,6

5 793,5

7 310,7

| — | Vyrovnávací platby |
| --- | --- |

—

Vyrovnávací platby

—

64,0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

142,7

—

—

—

—

—

—

206,6

CELKEM

2 431,1

962,3

2 460,9

1 498,9

10 873,1

360,4

2 153,4

8 529,1

12 195,6

13 590,5

11 071,1

140,4

641,9

1 123,6

137,6

2 021,4

81,4

2 259,4

1 717,6

7 609,8

4 144,2

2 660,7

491,6

1 263,8

1 303,8

1 445,6

7 340,4

8 742,5

109 252,0

2,2 %

0,9 %

2,3 %

1,4 %

10,0 %

0,3 %

2,0 %

7,8 %

11,2 %

12,4 %

10,1 %

0,1 %

0,6 %

1,0 %

0,1 %

1,9 %

0,1 %

2,1 %

1,6 %

7,0 %

3,8 %

2,4 %

0,4 %

1,2 %

1,2 %

1,3 %

6,7 %

8,0 %

100,0 %

Schéma VII

Konsolidovaná rozvaha

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Dlouhodobá aktiva: |
| Nehmotný majetek | 56 | 44 |
| Budovy, stroje a zařízení | 4 881 | 4 523 |
| Dlouhodobé investice | 2 078 | 1 973 |
| Úvěry | 3 565 | 1 806 |
| Dlouhodobé předběžné financování | 29 023 | 14 015 |
| Dlouhodobé pohledávky | 45 | 127 |
| | 39 648 | 22 488 |
| Oběžná aktiva: |
| Zásoby | 85 | 88 |
| Krátkodobé investice | 1 553 | 1 420 |
| Krátkodobé předběžné financování | 10 262 | 20 583 |
| Krátkodobé pohledávky | 11 920 | 12 051 |
| Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty | 23 724 | 18 756 |
| | 47 544 | 52 898 |
| Aktiva celkem | 87 192 | 75 386 |
| Dlouhodobé závazky: |
| Zaměstnanecké požitky | –37 556 | –33 480 |
| Dlouhodobé rezervy | –1 341 | –1 079 |
| Dlouhodobé finanční závazky | –3 349 | –1 574 |
| Ostatní dlouhodobé závazky | –2 226 | –1 989 |
| | –44 472 | –38 122 |
| Krátkodobé závazky: |
| Krátkodobé rezervy | – 348 | – 369 |
| Krátkodobé finanční závazky | – 119 | – 135 |
| Závazky | –89 677 | –95 380 |
| | –90 144 | –95 884 |
| Závazky celkem | – 134 616 | – 134 006 |
| Čistá aktiva | –47 424 | –58 620 |
| Rezervní fondy | 3 115 | 2 806 |
| Částky k vyžádání od členských států: |
| Zaměstnanecké požitky | –37 556 | –33 480 |
| Ostatní částky | –12 983 | –27 946 |
| Čistá aktiva | –47 424 | –58 620 |

(v mil. EUR)

31.12.2008

31.12.2007

Dlouhodobá aktiva:

Nehmotný majetek

56

44

Budovy, stroje a zařízení

4 881

4 523

Dlouhodobé investice

2 078

1 973

Úvěry

3 565

1 806

Dlouhodobé předběžné financování

29 023

14 015

Dlouhodobé pohledávky

45

127

39 648

22 488

Oběžná aktiva:

Zásoby

85

88

Krátkodobé investice

1 553

1 420

Krátkodobé předběžné financování

10 262

20 583

Krátkodobé pohledávky

11 920

12 051

Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty

23 724

18 756

47 544

52 898

Aktiva celkem

87 192

75 386

Dlouhodobé závazky:

Zaměstnanecké požitky

–37 556

–33 480

Dlouhodobé rezervy

–1 341

–1 079

Dlouhodobé finanční závazky

–3 349

–1 574

Ostatní dlouhodobé závazky

–2 226

–1 989

–44 472

–38 122

Krátkodobé závazky:

Krátkodobé rezervy

– 348

– 369

Krátkodobé finanční závazky

– 119

– 135

Závazky

–89 677

–95 380

–90 144

–95 884

Závazky celkem

– 134 616

– 134 006

Čistá aktiva

–47 424

–58 620

Rezervní fondy

3 115

2 806

Částky k vyžádání od členských států:

Zaměstnanecké požitky

–37 556

–33 480

Ostatní částky

–12 983

–27 946

Čistá aktiva

–47 424

–58 620

Schéma VIII

Konsolidovaná výsledovka

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Provozní výnosy |
| Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků | 112 713 | 112 084 |
| Ostatní provozní výnosy | 9 731 | 9 080 |
| | 122 444 | 121 164 |
| Provozní náklady |
| Správní náklady | –7 720 | –7 120 |
| Provozní náklady | –97 214 | – 104 682 |
| | – 104 934 | – 111 802 |
| Přebytek z provozní činnosti | 17 510 | 9 362 |
| Výnosy z finančních operací | 698 | 674 |
| Náklady na finanční operace | – 467 | – 354 |
| Změna závazků v souvislosti se zaměstnaneckými požitky | –5 009 | –2 207 |
| Podíl přidružených subjektů a společných podniků na čistém přebytku (schodku) | –46 | –13 |
| Hospodářský výsledek za rok | 12 686 | 7 462 |

(v mil. EUR)

31.12.2008

31.12.2007

Provozní výnosy

Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků

112 713

112 084

Ostatní provozní výnosy

9 731

9 080

122 444

121 164

Provozní náklady

Správní náklady

–7 720

–7 120

Provozní náklady

–97 214

– 104 682

– 104 934

– 111 802

Přebytek z provozní činnosti

17 510

9 362

Výnosy z finančních operací

698

674

Náklady na finanční operace

– 467

– 354

Změna závazků v souvislosti se zaměstnaneckými požitky

–5 009

–2 207

Podíl přidružených subjektů a společných podniků na čistém přebytku (schodku)

–46

–13

Hospodářský výsledek za rok

12 686

7 462

---

(1)  Římská smlouva (25. března 1957): Smlouva zakládající Evropské hospodářské společenství (EHS).

(2)  Římská smlouva (25. března 1957): Smlouva zakládající Evropské společenství pro atomovou energii (Euratom).

(3)  Především finanční nařízení (FN) ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002).

(4)  Hlavní právní předpisy týkající se vlastních zdrojů: rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 (Úř. věst. L 163, 23.6.2007); rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 (Úř. věst. L 253, 7.10.2000); nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000 (Úř. věst. L 130, 31.5.2000); nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 (Úř. věst. L 155, 7.6.1989); směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006); směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom ze dne 13. února 1989 o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenách (Úř. věst. L 49, 21.2.1989); nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (Úř. věst. L 181, 19.7.2003).

(5)  Povšimněte si rozdílu mezi „příděly na závazky“ a „prostředky na závazky“ a rozdílu mezi „příděly na platby“ a „prostředky na platby“. Pojmy „prostředky na závazky“ a „prostředky na platby“ se používají výhradně v souvislosti s rozlišenými prostředky.

(6)  Viz článek 274 Smlouvy o ES, článek 179 Smlouvy o Euratomu a článek 50 FN.

(7)  Viz články 69 až 74 FN a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000.

(8)  Viz článek 246, 247 a 248 Smlouvy o ES, články 160a, 160b a 160c Smlouvy o Euratomu a články 139 až 147 FN.

(9)  Viz článek 276 Smlouvy o ES a článek 180b Smlouvy o Euratomu.

(10)  Konečné rozpočtové prostředky po zohlednění převodu mezi rozpočtovými položkami, prostředků odpovídajících účelově vázaným nebo podobným příjmům a prostředků přenesených z předcházejícího roku. V důsledku toho převyšují disponibilní prostředky v některých okruzích výdajů finančního výhledu stanovený strop.

(11)  Včetně prostředků odpovídajících účelově vázaným nebo podobným příjmům.

(12)  Hlavy (hl.) oddílu III (Komise) odpovídají činnostem/politikám, které orgán stanovil v rámci sestavování rozpočtu podle činností (ABB – z angl. activity-based budgeting).

(13)  V příloze k interinstitucionální dohodě z roku 2006 se stanoví, že do stropu tohoto okruhu pro období 2007–2013 se nezapočítávají příspěvky zaměstnanců na důchodové zabezpečení v maximální hodnotě 500 milionů EUR v cenách roku 2004. V roce 2007 toto snížení činí 75,8 milionu EUR.

(14)  Konečné rozpočtové prostředky po zohlednění převodu mezi rozpočtovými položkami, prostředků odpovídajících účelově vázaným nebo podobným příjmům a prostředků přenesených z předcházejícího roku.

(15)  Hlavy (hl.) oddílu III (Komise) odpovídají činnostem/politikám, které orgán stanovil v rámci sestavování rozpočtu podle činností (ABB z angl. activity-based budgeting).

(16)  V případě Spojeného království se na hrubou částku vlastních zdrojů, která činí 16 365,9 milionu EUR, uplatňuje oprava ve výši 6 252 milionů EUR. Náklady související s financováním této úpravy příspěvků nesou ostatní členské státy. Tato oprava se vztahuje pouze na hrubé částky vlastních zdrojů odvozených z DPH a HND v poměru k jejich výši.

(17)  Geografické rozdělení není podle plateb, které byly vyplaceny členským státům, ale podle výdajů v souladu s údaji uvedenými v počítačovém účetním systému Komise ABAC.

(18)  Částky uvedené v položce „třetí země a různé“ obsahují převážně výdaje týkající se projektů realizovaných mimo Unii a účasti třetích zemí. Zahrnují rovněž výdaje, které nebylo možno geograficky rozdělit.

---

PŘÍLOHA II

Seznam zvláštních zpráv přijatých Účetním dvorem od poslední výroční zprávy:

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2008 – Je podmíněnost jako politika účelná? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2008 – Je podmíněnost jako politika účelná?

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2008 – Účelnost podpory EU poskytované Bělorusku, Moldavsku a Ukrajině v oblasti svobody, bezpečnosti a práva |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2008 – Účelnost podpory EU poskytované Bělorusku, Moldavsku a Ukrajině v oblasti svobody, bezpečnosti a práva

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe

| — | Zvláštní zpráva č. 11/2008 – Řízení podpory Evropské Unie určené na operace související s veřejným skladováním obilovin |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 11/2008 – Řízení podpory Evropské Unie určené na operace související s veřejným skladováním obilovin

| — | Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2009 – Bankovní opatření ve Středomoří v rámci programu MEDA a předcházejících protokolů |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2009 – Bankovní opatření ve Středomoří v rámci programu MEDA a předcházejících protokolů

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 1994–1999 a 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 1994–1999 a 2000–2006

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2009 – Správa pokladny v Komisi

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: splnily své cíle? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: splnily své cíle?

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2009 – Efektivnost a účelnost činností Evropského úřadu pro výběr personálu týkajících se výběru zaměstnanců |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2009 – Efektivnost a účelnost činností Evropského úřadu pro výběr personálu týkajících se výběru zaměstnanců

| — | Zvláštní zpráva č. 10/2009 – Informační a propagační opatření na podporu zemědělských produktů |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 10/2009 – Informační a propagační opatření na podporu zemědělských produktů

| — | Zvláštní zpráva č. 11/2009 – Udržitelnost projektů LIFE-příroda a jejich řízení prováděné Komisí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 11/2009 – Udržitelnost projektů LIFE-příroda a jejich řízení prováděné Komisí

| — | Zvláštní zpráva č. 12/2009 – Účelnost projektů Komise v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí pro západní Balkán |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 12/2009 – Účelnost projektů Komise v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí pro západní Balkán

| — | Zvláštní zpráva č. 13/2009 – Přenesení úkolů plnění na jiné agentury: úspěšná volba? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 13/2009 – Přenesení úkolů plnění na jiné agentury: úspěšná volba?

| — | Zvláštní zpráva č. 14/2009 – Dosáhly nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky svých hlavních cílů? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 14/2009 – Dosáhly nástroje pro řízení trhu s mlékem a mléčnými výrobky svých hlavních cílů?

Tyto zprávy jsou k dispozici k nahlédnutí na internetové stránce Evropského účetního dvora: www.eca.europa.eu, odkud si je můžete stáhnout.

Vytištěnou kopii zprávy nebo její elektronickou verzi na nosiči CD-ROM lze získat na základě žádosti zaslané Účetnímu dvoru na adresu:

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| Odbor komunikace a zpráv |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel: + (352) 4398-1 |
| e-mail: euraud@eca.europa.eu |

Evropský účetní dvůr

Odbor komunikace a zpráv

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel: + (352) 4398-1

e-mail: euraud@eca.europa.eu

nebo prostřednictvím elektronické objednávky vyplněné přes EU-Bookshop.

---

| 10.11.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 269/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 269/257

---

VÝROČNÍ ZPRÁVA O ČINNOSTECH FINANCOVANÝCH ZE SEDMÉHO, OSMÉHO, DEVÁTÉHO A DESÁTÉHO EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU (ERF)

2009/C 269/02

Výroční zpráva o činnostech financovaných ze sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF)

OBSAH

Úvod

Kapitola I – Provádění sedmého, osmého, devátého a desátého ERF

Finanční plnění

Výroční zpráva Komise o finančním řízení sedmého až desátého ERF

Kapitola II – Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro ERF

Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro 7., 8., 9. a 10. Evropský rozvojový fond za rozpočtový rok 2008

Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti

Rozsah a koncepce auditu

Spolehlivost účetní závěrky

Správnost operací

Výroční zpráva o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid

Účelnost systémů

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 1. | Evropské rozvojové fondy (ERF) jsou výsledkem mezinárodních úmluv nebo dohod (1)mezi Společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a některými africkými, karibskými a tichomořskými státy (státy AKT) na straně druhé a dále rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

1.

Evropské rozvojové fondy (ERF) jsou výsledkem mezinárodních úmluv nebo dohod (1)mezi Společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a některými africkými, karibskými a tichomořskými státy (státy AKT) na straně druhé a dále rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ).

| 2. | Za řízení většiny výdajů ERF je odpovědná Komise, která toto řízení také vykonává. Investiční nástroj ERF řídí od 1. dubna 2003 v plném rozsahu Evropská investiční banka (EIB). Na tento nástroj se nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem (2)
   (3). |
| --- | --- |

2.

Za řízení většiny výdajů ERF je odpovědná Komise, která toto řízení také vykonává. Investiční nástroj ERF řídí od 1. dubna 2003 v plném rozsahu Evropská investiční banka (EIB). Na tento nástroj se nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem (2)
   (3).

| 3. | Strukturu ERF uvádí
  diagram 1
  . Správa ERF probíhá v různých režimech: režimu centralizovaného, společného a decentralizovaného řízení (4). V režimu centralizovaného řízení Komise řídí postupy zadávání veřejných zakázek a platby konečným příjemcům sama. V režimu společného řízení jsou některými úkoly plnění pověřeny mezinárodní organizace za předpokladu, že jejich postupy v oblasti účetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými normami. V režimu decentralizovaného řízení zajišťuje běžnou správu vnitrostátní schvalující osoba (5)každé země, která je příjemcem financování, a Komise (viz
  diagram 2
  ). Tyto subjekty jsou povinny:






  a) | pravidelně kontrolovat, zda jsou činnosti prováděny řádně; |
| --- | --- | --- |

3.

Strukturu ERF uvádí
  diagram 1
  . Správa ERF probíhá v různých režimech: režimu centralizovaného, společného a decentralizovaného řízení (4). V režimu centralizovaného řízení Komise řídí postupy zadávání veřejných zakázek a platby konečným příjemcům sama. V režimu společného řízení jsou některými úkoly plnění pověřeny mezinárodní organizace za předpokladu, že jejich postupy v oblasti účetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými normami. V režimu decentralizovaného řízení zajišťuje běžnou správu vnitrostátní schvalující osoba (5)každé země, která je příjemcem financování, a Komise (viz
  diagram 2
  ). Tyto subjekty jsou povinny:

a)

pravidelně kontrolovat, zda jsou činnosti prováděny řádně;

| b) | přijímat náležitá opatření, aby předešly nesrovnalostem a závažnému nedodržování právních a správních předpisů, a v případě nutnosti zahajovat stíhání za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků. |
| --- | --- |

b)

přijímat náležitá opatření, aby předešly nesrovnalostem a závažnému nedodržování právních a správních předpisů, a v případě nutnosti zahajovat stíhání za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených prostředků.

Diagram 1 — Struktura ERF (podle hodnoty zakázky)

Image

Diagram 2 — Princip decentralizovaného řízení

Image

| 4. | V rámci Komise řídí téměř všechny programy ERF Úřad pro spolupráci EuropeAid (dále jen „úřad EuropeAid“), který také nese odpovědnost za řízení většiny výdajů v oblasti vnějších vztahů a rozvoje financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (6). Malá část projektů ERF (7)se týká humanitární pomoci a je řízena generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc (GŘ ECHO). |
| --- | --- |

4.

V rámci Komise řídí téměř všechny programy ERF Úřad pro spolupráci EuropeAid (dále jen „úřad EuropeAid“), který také nese odpovědnost za řízení většiny výdajů v oblasti vnějších vztahů a rozvoje financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (6). Malá část projektů ERF (7)se týká humanitární pomoci a je řízena generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc (GŘ ECHO).

PROVÁDĚNÍ SEDMÉHO, OSMÉHO, DEVÁTÉHO A DESÁTÉHO ERF

Finanční plnění

| 5. | V roce 2008 se sedmý, osmý, devátý a desátý ERF prováděly souběžně. Schvalující osoba pro ERF uzavřela 7. ERF dne 31. srpna 2008 (8). Při uzavření bylo vyplaceno 10 381 milionů EUR (98,3 % z 10 559 milionů EUR přidělených na opatření v oblasti pomoci). Zůstatek ve výši 178 milionů EUR byl převeden do 9. ERF. |
| --- | --- |

5.

V roce 2008 se sedmý, osmý, devátý a desátý ERF prováděly souběžně. Schvalující osoba pro ERF uzavřela 7. ERF dne 31. srpna 2008 (8). Při uzavření bylo vyplaceno 10 381 milionů EUR (98,3 % z 10 559 milionů EUR přidělených na opatření v oblasti pomoci). Zůstatek ve výši 178 milionů EUR byl převeden do 9. ERF.

| 5. | V zájmu řádného finančního řízení ERF pokračovala Komise ve svém úsilí o postupné ukončení starých projektů a uzavřela sedmý ERF podle plánu dne 31. srpna 2008. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Desátý ERF, který pokrývá období let 2008–2013 a zajišťuje pomoc Společenství ve výši 22 682 milionů EUR, nabyl účinnosti dne 1. července 2008. Z uvedené částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT a 286 milionů EUR zámořským zemím a územím. Tyto částky zahrnují 1 500 milionů EUR a 30 milionů EUR pro investiční nástroj, který EIB spravuje pro země AKT, resp. ZZÚ. Pro výdaje Komise na programování a provádění ERF se počítá s částkou 430 milionů EUR. |
| --- | --- |

6.

Desátý ERF, který pokrývá období let 2008–2013 a zajišťuje pomoc Společenství ve výši 22 682 milionů EUR, nabyl účinnosti dne 1. července 2008. Z uvedené částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT a 286 milionů EUR zámořským zemím a územím. Tyto částky zahrnují 1 500 milionů EUR a 30 milionů EUR pro investiční nástroj, který EIB spravuje pro země AKT, resp. ZZÚ. Pro výdaje Komise na programování a provádění ERF se počítá s částkou 430 milionů EUR.

| 7. | Údaje o kumulativním čerpání zdrojů ERF řízených Komisí a o jejich finančním plnění jsou uvedeny v
  tabulce 1.


  Grafy I a II
  ukazují kumulativní zdroje a rozhodnutí podle odvětví, do nichž směřuje pomoc. V roce 2008 byly překročeny všechny prognózy finančního plnění, které Komise stanovila pro souhrnné závazky, individuální závazky a platby, a bylo dosaženo rekordní výše souhrnných závazků (4 723 milionů EUR), individuálních závazků (2 649 milionů EUR) a čistých plateb (3 143 milionů EUR). Tento vývoj částečně vysvětluje skutečnost, že provádění desátého ERF začalo velmi rychle a se značným nárůstem operací rozpočtové podpory; souhrnné závazky dosáhly částky 2 583 milionů EUR a platby 606 milionů EUR. Neuhrazené platby vzrostly o 15 %, což je ale vzhledem k rekordní úrovni závazků dosažené v daném roce přiměřené. Zároveň staré a pozastavené neuhrazené platby poklesly o 33 %. |
| --- | --- |

7.

Údaje o kumulativním čerpání zdrojů ERF řízených Komisí a o jejich finančním plnění jsou uvedeny v
  tabulce 1.


  Grafy I a II
  ukazují kumulativní zdroje a rozhodnutí podle odvětví, do nichž směřuje pomoc. V roce 2008 byly překročeny všechny prognózy finančního plnění, které Komise stanovila pro souhrnné závazky, individuální závazky a platby, a bylo dosaženo rekordní výše souhrnných závazků (4 723 milionů EUR), individuálních závazků (2 649 milionů EUR) a čistých plateb (3 143 milionů EUR). Tento vývoj částečně vysvětluje skutečnost, že provádění desátého ERF začalo velmi rychle a se značným nárůstem operací rozpočtové podpory; souhrnné závazky dosáhly částky 2 583 milionů EUR a platby 606 milionů EUR. Neuhrazené platby vzrostly o 15 %, což je ale vzhledem k rekordní úrovni závazků dosažené v daném roce přiměřené. Zároveň staré a pozastavené neuhrazené platby poklesly o 33 %.

| 7. | Komise si tento rok opět vedla neobyčejně dobře v oblasti závazků a plateb i při správě neuhrazených částek. To dokazuje, že úsilí vynaložené v posledních letech na urychlení provádění programu přineslo ovoce. |
| --- | --- |

7.

Výroční zpráva Komise o finančním řízení sedmého až desátého ERF

| 8. | Finanční nařízení pro 10. ERF (9)Komisi ukládá, aby každoročně podávala zprávu o finančním řízení evropských rozvojových fondů. Podle názoru Účetního dvora zpráva o finančním řízení přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost), finanční situaci a události, které měly podstatný vliv na činnosti prováděné v roce 2008. |
| --- | --- |

8.

Finanční nařízení pro 10. ERF (9)Komisi ukládá, aby každoročně podávala zprávu o finančním řízení evropských rozvojových fondů. Podle názoru Účetního dvora zpráva o finančním řízení přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost), finanční situaci a události, které měly podstatný vliv na činnosti prováděné v roce 2008.

Tabulka 1 —   Kumulativní čerpání zdrojů ERF k 31. prosinci 2008

| (v milionech EUR) |
| --- |
| | Stav na konci roku 2007 | Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2008 | Stav na konci roku 2008 |
| Celková částka | Míra plnění (40) | 7. ERF | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | Celková částka | 7. ERF uzavřený | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | Celková částka
   (41) | Míra plnění (40) |
| A – | ZDROJE
   (39) |

(v milionech EUR)

Stav na konci roku 2007

Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2008

Stav na konci roku 2008

Celková částka

Míra plnění (40)

7. ERF

8. ERF

9. ERF

10. ERF

Celková částka

7. ERF uzavřený

8. ERF

9. ERF

10. ERF

Celková částka
   (41)

Míra plnění (40)

A –

37 328,7

– 765,0

–53,4

725,4

21 260,1

21 167,1

0,0

10 785,9

16 631,8

21 260,1

48 677,7

B –   ČERPÁNÍ

| 1. | Finanční závazky |
| --- | --- |

1.

37 279,4

99,9 %

– 765,0

–53,4

774,7

4 766,4

4 722,7

0,0

10 785,8

16 631,8

4 766,4

32 184,1

66,1 %

| 2. | Individuální právní závazky |
| --- | --- |

2.

32 046,0

85,8 %

– 699,2

54,6

3 163,2

130,4

2 649,1

0,0

10 539,2

14 207,4

130,4

2 649,1

51,1 %

| 3. | Platby |
| --- | --- |

3.

26 700,0

71,5 %

– 522,8

323,1

3 253,0

89,8

3 143,1

0,0

9 928,6

10 006,7

89,8

20 025,1

41,1 %

| C – | Neuhrazené platby (B1–B3) |
| --- | --- |

C –

10 579,4

28,3 %

0,0

857,3

6 625,1

4 676,6

12 159,0

25,0 %

| D – | Disponibilní zůstatek (A–B1) |
| --- | --- |

D –

49,3

0,1 %

0,0

0,0

0,0

16 493,7

16 493,7

33,9 %

Zdroj: Účetní dvůr, zpracováno na základě zpráv o finančním plnění ERF a finančních výkazů k 31. prosinci 2008.

Image

PROHLÁŠENÍ ÚČETNÍHO DVORA O VĚROHODNOSTI PRO ERF

Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro sedmý, osmý, devátý a desátý Evropský rozvojový fond za rozpočtový rok 2008

| I. | V souladu s článkem 248 Smlouvy provedl Účetní dvůr audit:







  a) | konečné účetní závěrky sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2008, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů
   (10)
  a konsolidované zprávy o finančním plnění sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

konečné účetní závěrky sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2008, která se skládá z konsolidovaných finančních výkazů
   (10)
  a konsolidované zprávy o finančním plnění sedmého, osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu;

| b) | legality a správnosti uskutečněných operací spadajících do právního rámce ERF u té části zdrojů ERF, za jejichž finanční řízení odpovídá Komise
   (11). |
| --- | --- |

b)

legality a správnosti uskutečněných operací spadajících do právního rámce ERF u té části zdrojů ERF, za jejichž finanční řízení odpovídá Komise
   (11).

Odpovědnost vedení

| II. | Podle finančních nařízení pro sedmý, osmý, devátý a desátý ERF odpovídá za vypracování a věrnou prezentaci konečné účetní závěrky ERF a za legalitu a správnost uskutečněných operací vedení
   (12).







  a) | Za konečnou účetní závěrku ERF odpovídá vedení. Součástí této odpovědnosti je navrhnout, zavést a zajistit vnitřní kontrolu nad sestavováním a věrnou prezentací účetní závěrky tak, aby neobsahovala významné nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou, zvolit a uplatňovat vhodné účetní metody na základě účetních pravidel přijatých účetním ERF
   (13)
  a provádět v dané situaci přiměřené účetní odhady. Konečnou účetní závěrku ERF schvaluje Komise. |
| --- | --- | --- |

II.

Podle finančních nařízení pro sedmý, osmý, devátý a desátý ERF odpovídá za vypracování a věrnou prezentaci konečné účetní závěrky ERF a za legalitu a správnost uskutečněných operací vedení
   (12).

a)

Za konečnou účetní závěrku ERF odpovídá vedení. Součástí této odpovědnosti je navrhnout, zavést a zajistit vnitřní kontrolu nad sestavováním a věrnou prezentací účetní závěrky tak, aby neobsahovala významné nesprávnosti způsobené podvodem nebo chybou, zvolit a uplatňovat vhodné účetní metody na základě účetních pravidel přijatých účetním ERF
   (13)
  a provádět v dané situaci přiměřené účetní odhady. Konečnou účetní závěrku ERF schvaluje Komise.

| b) | Způsob, jakým vedení realizuje svou odpovědnost za legalitu a správnost uskutečněných operací, závisí na způsobu provádění ERF. V případě přímého centralizovaného řízení jsou úkoly plnění prováděny útvary Komise. Při decentralizovaném řízení jsou těmito úkoly pověřeny třetí země a při nepřímém centralizovaném řízení ostatní subjekty. V případě společného řízení se o úkoly plnění dělí Komise a mezinárodní organizace. Úkoly plnění musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, což vyžaduje navržení, zavedení a zajištění účelné a efektivní vnitřní kontroly, včetně odpovídajícího dohledu a vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a v případě nutnosti též soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo použitých prostředků. Bez ohledu na použitý způsob provádění nese konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka ERF sestavena, Komise. |
| --- | --- |

b)

Způsob, jakým vedení realizuje svou odpovědnost za legalitu a správnost uskutečněných operací, závisí na způsobu provádění ERF. V případě přímého centralizovaného řízení jsou úkoly plnění prováděny útvary Komise. Při decentralizovaném řízení jsou těmito úkoly pověřeny třetí země a při nepřímém centralizovaném řízení ostatní subjekty. V případě společného řízení se o úkoly plnění dělí Komise a mezinárodní organizace. Úkoly plnění musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, což vyžaduje navržení, zavedení a zajištění účelné a efektivní vnitřní kontroly, včetně odpovídajícího dohledu a vhodných opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a v případě nutnosti též soudního řízení za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo použitých prostředků. Bez ohledu na použitý způsob provádění nese konečnou odpovědnost za legalitu a správnost operací, na jejichž základě je účetní závěrka ERF sestavena, Komise.

Odpovědnost auditora

| III. | Účetní dvůr je na základě svého auditu povinen předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací. Účetní dvůr provedl audit v souladu s mezinárodními účetními standardy a etickými kodexy IFAC a INTOSAI. Tyto standardy vyžadují, aby byl audit naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že konečná roční účetní závěrka ERF je prosta významných nesprávností a uskutečněné operace jsou ve svém souhrnu legální a správné. |
| --- | --- |

III.

| IV. | V kontextu popsaném v bodě III zahrnuje audit provedení postupů, kterými se získávají důkazní informace o částkách a údajích uvedených v konečné konsolidované účetní závěrce a o legalitě a správnosti uskutečněných operací. Zvolené postupy závisí na úsudku auditora, včetně posouzení rizika významných nesprávností v konečné konsolidované účetní závěrce a rizika, že uskutečněné operace nejsou, ať z důvodu podvodu nebo chyby, ve významné míře v souladu s požadavky právního rámce ERF. Při posuzování těchto rizik zkoumá auditor vnitřní kontrolu, která se vztahuje k přípravě a věrné prezentaci konečné konsolidované účetní závěrky, a zavedené systémy dohledu a kontroly, jež slouží k zajištění legality a správnosti uskutečněných operací, aby pak mohl navrhnout auditní postupy, jež jsou za daných okolností přiměřené. Při takto prováděném auditu se rovněž hodnotí vhodnost používaných účetních zásad a přiměřenost provedených účetních odhadů a také celková prezentace konečné konsolidované účetní závěrky a výročních zpráv o činnosti. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Účetní dvůr neobdržel veškeré nutné informace a dokumentaci k deseti platbám ze vzorku, provedeným na účet mezinárodních organizací. Účetní dvůr proto není schopen vydat výrok o správnosti výdajů ve výši 190 milionů EUR, tj. 6,7 % ročních výdajů. |
| --- | --- |

V.

| VI. | Účetní dvůr konstatuje, že s výjimkou omezení popsaných v bodě V jsou získané důkazní informace dostatečné a přiměřené a že je na jejich základě schopen vydat prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

VI.

Výrok ke spolehlivosti účetní závěrky

| VII. | Účetní dvůr je toho názoru, že konečná účetní závěrka sedmého, osmého, devátého a desátého ERF zobrazuje věrně a ve všech významných ohledech finanční situaci ERF k 31. prosinci 2008 a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Aniž by vyslovoval výhradu k výroku uvedenému v bodě VII, upozorňuje Účetní dvůr na skutečnost, že metoda používaná pro odhad rezervy na vzniklé náklady u některých typů smluv neplatí, a na rozhodnutí Komise tuto metodu od roku 2009 zlepšit. |
| --- | --- |

VIII.

Výrok k legalitě a správnosti uskutečněných operací

| IX. | Podle názoru Účetního dvora byly příjmy a závazky sedmého, osmého, devátého a desátého ERF za rok 2008 prosty významných chyb. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Účetní dvůr, aniž by zpochybňoval výrok vyjádřený v bodě IX, upozorňuje na velký výskyt nevyčíslitelných chyb, k nimž došlo u závazků rozpočtové podpory; tyto chyby nebyly zahrnuty do odhadu celkové míry chyb. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Podle názoru Účetního dvora obsahují platby sedmého, osmého, devátého a desátého ERF za rok 2008 významné chyby. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Účetní dvůr si všímá podstatných zlepšení zavedených Komisí, pokud jde o její systémy dohledu a kontroly. Podotýká zároveň, že existuje stále prostor pro jasnější závěry o tom, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a pro zdokonalení návrhu a provádění některých systémů. Účetní dvůr dále zdůrazňuje, že je nutné, aby Komise vytrvala ve svém v úsilí a zdůvodňovala rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory. K tomu je nutno strukturovaným a formálním způsobem prokázat, že přijímající země má příslušný reformní program. |
| --- | --- |

XII.

16. a 17. září 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira

předseda

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO |

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti

Rozsah a koncepce auditu

| 9. | Připomínky týkající se spolehlivosti účetní závěrky ERF, uvedené v bodech VII a VIII prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z auditu konsolidovaných finančních výkazů (14)a konsolidované zprávy o finančním plnění 7., 8., 9. a 10. ERF (15). Audit v odpovídajícím rozsahu zahrnul kontrolní postupy, jejichž cílem bylo na základě testů prověřit důkazní informace k částkám a předloženým údajům. Jeho součástí bylo posouzení použitých účetních zásad, podstatných odhadů provedených vedením a celkové prezentace konsolidované účetní závěrky. |
| --- | --- |

9.

Připomínky týkající se spolehlivosti účetní závěrky ERF, uvedené v bodech VII a VIII prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z auditu konsolidovaných finančních výkazů (14)a konsolidované zprávy o finančním plnění 7., 8., 9. a 10. ERF (15). Audit v odpovídajícím rozsahu zahrnul kontrolní postupy, jejichž cílem bylo na základě testů prověřit důkazní informace k částkám a předloženým údajům. Jeho součástí bylo posouzení použitých účetních zásad, podstatných odhadů provedených vedením a celkové prezentace konsolidované účetní závěrky.

| 10. | Připomínky ke správnosti (16)operací, uvedené v bodech IX a XII prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z těchto prvků:






  a) | testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 225 položek, který odpovídal 45 finančním a individuálním právním závazkům a 180 platbám provedeným ústředními útvary úřadu EuropeAid a delegacemi včetně 40 zálohových plateb. Pokud to bylo třeba, prováděcí organizace a koneční příjemci byli navštíveni na místě, aby bylo možno ověřit uskutečněné platby vykázané ve finančních zprávách nebo výkazech nákladů; |
| --- | --- | --- |

10.

Připomínky ke správnosti (16)operací, uvedené v bodech IX a XII prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z těchto prvků:

a)

testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 225 položek, který odpovídal 45 finančním a individuálním právním závazkům a 180 platbám provedeným ústředními útvary úřadu EuropeAid a delegacemi včetně 40 zálohových plateb. Pokud to bylo třeba, prováděcí organizace a koneční příjemci byli navštíveni na místě, aby bylo možno ověřit uskutečněné platby vykázané ve finančních zprávách nebo výkazech nákladů;

| b) | posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a v delegacích včetně kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí hlavní připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti (viz
  příloha 2
  ):






  i) | kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb schvalujícími osobami, |
| --- | --- | --- |

b)

posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a v delegacích včetně kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí hlavní připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti (viz
  příloha 2
  ):

i)

kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb schvalujícími osobami,

| ii) | monitorování prováděcích organizací, |
| --- | --- |

ii)

monitorování prováděcích organizací,

| iii) | externích auditů, |
| --- | --- |

iii)

externích auditů,

| iv) | monitorování ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid, |
| --- | --- |

iv)

monitorování ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid,

| v) | interního auditu; |
| --- | --- |

v)

interního auditu;

| c) | posouzení výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid. |
| --- | --- |

c)

posouzení výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid.

| 11. | V rámci auditu bylo k provedení podrobné kontroly operací na místě navštíveno pět zemí: Angola, Konžská republika, Malawi, Mosambik a Mauritánie. |
| --- | --- |

11.

V rámci auditu bylo k provedení podrobné kontroly operací na místě navštíveno pět zemí: Angola, Konžská republika, Malawi, Mosambik a Mauritánie.

| 12. | Audit Účetního dvora zahrnul přezkum existujících postupů v oblasti účetnictví a monitorování vydaných inkasních příkazů. |
| --- | --- |

12.

Audit Účetního dvora zahrnul přezkum existujících postupů v oblasti účetnictví a monitorování vydaných inkasních příkazů.

Spolehlivost účetní závěrky

| 13. | Roční účetní závěrka za rok 2008 je čtvrtou účetní závěrkou sestavenou podle zásad akruálního účetnictví. Účetní dvůr ve svých předešlých výročních zprávách uvedl, že účetní systém ERF nemá všechny funkce nezbytné pro efektivní a účelné vykazování ekonomických informací na akruální bázi, což zvyšuje riziko účetních chyb v důsledku rozsáhlých manuálních operací nutných pro převádění účetních údajů založených na peněžních tocích do roční účetní závěrky sestavené podle zásad akruálního účetnictví. I přes toto riziko však Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že účetní závěrka neobsahuje významné chyby. |
| --- | --- |

13.

Roční účetní závěrka za rok 2008 je čtvrtou účetní závěrkou sestavenou podle zásad akruálního účetnictví. Účetní dvůr ve svých předešlých výročních zprávách uvedl, že účetní systém ERF nemá všechny funkce nezbytné pro efektivní a účelné vykazování ekonomických informací na akruální bázi, což zvyšuje riziko účetních chyb v důsledku rozsáhlých manuálních operací nutných pro převádění účetních údajů založených na peněžních tocích do roční účetní závěrky sestavené podle zásad akruálního účetnictví. I přes toto riziko však Účetní dvůr dospěl na základě svého auditu k závěru, že účetní závěrka neobsahuje významné chyby.

| 13. | Zavedení nového účetního systému v roce 2009 překonalo dřívější omezení. Nový systém má všechny funkce nezbytné pro efektivní a účelné vykazování na akruální bázi. Stejně jako v předchozích letech je manuální zpracování v rozpočtovém roce 2008 podrobeno přísným kontrolám s cílem omezit rizika. |
| --- | --- |

13.

| 14. | V únoru 2009 byl zprovozněn nový účetní systém Komise ASAC FED na bázi akruálního účetnictví. Do nového systému byly převedeny veškeré provozní, finanční a účetní údaje ERF. To by mělo účetní prostředí ERF dále posílit. |
| --- | --- |

14.

V únoru 2009 byl zprovozněn nový účetní systém Komise ASAC FED na bázi akruálního účetnictví. Do nového systému byly převedeny veškeré provozní, finanční a účetní údaje ERF. To by mělo účetní prostředí ERF dále posílit.

| 15. | Roční účetní závěrka uvádí rezervu ve výši 2 113 milionů EUR na náklady, které vznikly v běžném účetním období, k nimž ale nebyly do konce roku obdrženy faktury. Tato rezerva se odhaduje na základě řady předpokladů, zejména linearity smluvních výdajů. Jak již Komise oznámila ve své odpovědi na výroční zprávu Účetního dvora k ERF za rozpočtový rok 2007 (17), realizovala studii, která potvrdila, že tento předpoklad u některých typů smluv neplatí. Jak se uvádí v příloze k účetní závěrce, Komise se rozhodla od rozpočtového roku 2009 svou metodu vylepšit. |
| --- | --- |

15.

Roční účetní závěrka uvádí rezervu ve výši 2 113 milionů EUR na náklady, které vznikly v běžném účetním období, k nimž ale nebyly do konce roku obdrženy faktury. Tato rezerva se odhaduje na základě řady předpokladů, zejména linearity smluvních výdajů. Jak již Komise oznámila ve své odpovědi na výroční zprávu Účetního dvora k ERF za rozpočtový rok 2007 (17), realizovala studii, která potvrdila, že tento předpoklad u některých typů smluv neplatí. Jak se uvádí v příloze k účetní závěrce, Komise se rozhodla od rozpočtového roku 2009 svou metodu vylepšit.

| 15. | Byla provedena studie k ověření platnosti metody použité pro odhad rezervy na nevyrovnané faktury. Studie dospěla k závěru, že tato metoda je ve většině případů platná. Komise na základě závěrů studie zdokonalí metodu účetní závěrky za rok 2009. |
| --- | --- |

15.

Správnost operací

| 16. | Hlavní prvky a výsledky testování věcné správnosti na základě vzorku uvádí
  příloha 1
  . |
| --- | --- |

16.

Hlavní prvky a výsledky testování věcné správnosti na základě vzorku uvádí
  příloha 1
  .

Příjmy

| 17. | Podle auditu příjmových operací, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto operace významné chyby. |
| --- | --- |

17.

Podle auditu příjmových operací, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto operace významné chyby.

Závazky týkající se projektů

| 18. | Podle auditu závazků týkajících se projektů, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto závazky významné chyby. |
| --- | --- |

18.

Podle auditu závazků týkajících se projektů, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto závazky významné chyby.

Závazky týkající se rozpočtové podpory

| 19. | Podle auditu závazků týkajících se rozpočtové podpory, který Účetní dvůr provedl, obsahují tyto závazky vysoký počet nevyčíslitelných chyb. V porovnání s předcházejícími lety Účetní dvůr zjistil, že hodnocení míry dodržování požadavků dohody z Cotonou, které provedla Komise, se zlepšují; prokazování je lépe strukturované a formalizované, zejména pro zakázky týkající se rozvojových cílů tisíciletí. Účetní dvůr však přesto zjistil časté případy, kdy Komise strukturovaným a formálním způsobem neprokázala, že řízení veřejných financí bylo dostatečně transparentní, odpovědné a účelné (viz body 44–46). |
| --- | --- |

19.

Podle auditu závazků týkajících se rozpočtové podpory, který Účetní dvůr provedl, obsahují tyto závazky vysoký počet nevyčíslitelných chyb. V porovnání s předcházejícími lety Účetní dvůr zjistil, že hodnocení míry dodržování požadavků dohody z Cotonou, které provedla Komise, se zlepšují; prokazování je lépe strukturované a formalizované, zejména pro zakázky týkající se rozvojových cílů tisíciletí. Účetní dvůr však přesto zjistil časté případy, kdy Komise strukturovaným a formálním způsobem neprokázala, že řízení veřejných financí bylo dostatečně transparentní, odpovědné a účelné (viz body 44–46).

| 19. | Komise vítá souhlas Účetního dvora s tím, že její trvalé a pokračující úsilí zlepšit jasnost a strukturu posouzení souladu s dohodou z Cotonou z hlediska způsobilosti pro poskytnutí rozpočtové pomoci (článek 61 dohody) přináší významné výsledky. Komise se zaměřuje na pokračování procesu zlepšování s cílem vyloučit ve svých posouzeních jakékoli případy nejednoznačnosti. Toho se docílí dalším zlepšováním pokynů k rozpočtové podpoře, odbornou přípravou a zvyšováním povědomí o důležitosti prokázání způsobilosti strukturovaným a formálním způsobem.

  Pro další zlepšení své analýzy důvěryhodnosti programů reformy řízení veřejných financí příjemců vyvíjí Komise metodiku hodnocení pro použití v delegacích. |
| --- | --- |

19.

Pro další zlepšení své analýzy důvěryhodnosti programů reformy řízení veřejných financí příjemců vyvíjí Komise metodiku hodnocení pro použití v delegacích.

Platby na projekty

| 20. | Podle auditu zálohových plateb, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto platby významné chyby. |
| --- | --- |

20.

Podle auditu zálohových plateb, který Účetní dvůr provedl, neobsahují tyto platby významné chyby.

| 21. | I přes zásah Komise, který měl prováděnou auditní práci usnadnit, neobdržel Účetní dvůr všechny nezbytné informace a dokumentaci související s deseti operacemi řízenými mezinárodními organizacemi (18). Účetní dvůr proto není schopen vydat výrok o správnosti těchto operací. Účetní dvůr konstatuje, že ověřovatel pověřený Komisí provedením ověřovací návštěvy v jedné z uvedených organizací (19)nahlásil podobný problém. |
| --- | --- |

21.

I přes zásah Komise, který měl prováděnou auditní práci usnadnit, neobdržel Účetní dvůr všechny nezbytné informace a dokumentaci související s deseti operacemi řízenými mezinárodními organizacemi (18). Účetní dvůr proto není schopen vydat výrok o správnosti těchto operací. Účetní dvůr konstatuje, že ověřovatel pověřený Komisí provedením ověřovací návštěvy v jedné z uvedených organizací (19)nahlásil podobný problém.

| 21. | Komise plně podporuje žádosti Účetního dvora o informace. Uznává, že v případě dvou organizací, které zastupovaly pět operací, byla požadovaná dokumentace přes intervenci Komise doručena příliš pozdě. Tyto organizace jsou však ochotnější spolupracovat. Komise těmto organizacím znovu připomněla důležitost včasného dodávání požadovaných informací vzhledem k velmi krátkým časovým lhůtám Účetního dvora. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Audit Účetního dvora odhalil významnou míru chyb s dopadem na částku plateb, které byly předmětem auditu (20). Četnost a typy chyb i dopad vyčíslitelných chyb uvádí
  příloha 1
  (
  část 1, 1.3
  a
  1.4
  ). |
| --- | --- |

22.

Audit Účetního dvora odhalil významnou míru chyb s dopadem na částku plateb, které byly předmětem auditu (20). Četnost a typy chyb i dopad vyčíslitelných chyb uvádí
  příloha 1
  (
  část 1, 1.3
  a
  1.4
  ).

| 22. | Komise zavedla systém kontroly založený na práci externích auditorů, dohlížitelů a na vnitřních kontrolách, které umožňují předcházet chybám nebo chyby odhalovat a napravovat před provedením plateb. Je však třeba uznat, že některé delegace musí pracovat v mimořádně obtížné situaci, jak tomu bylo v případě Angoly, která byla součástí auditu Účetního dvora. Komise svůj systém kontroly nadále zlepšuje a hledá vhodnou rovnováhu mezi užitkem a náklady, která přinese přiměřenou jistotu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Hlavní typy zjištěných vyčíslitelných chyb:






  a) | způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období, překračující povolený rozpočet nebo týkající se nezpůsobilých položek; |
| --- | --- | --- |

23.

Hlavní typy zjištěných vyčíslitelných chyb:

a)

způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období, překračující povolený rozpočet nebo týkající se nezpůsobilých položek;

| b) | výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace; |
| --- | --- |

b)

výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace;

| c) | přesnost: chyby ve výpočtech. |
| --- | --- |

c)

přesnost: chyby ve výpočtech.

| 24. | Zjištěné nevyčíslitelné chyby se týkají zejména souladu s požadavky na bankovní záruky stanovenými právními předpisy, druhu použité smlouvy, zviditelnění finanční podpory ERF, schvalování dokumentace k zadávání zakázek předem a smluvních lhůt pro předkládání finančních zpráv. |
| --- | --- |

24.

Zjištěné nevyčíslitelné chyby se týkají zejména souladu s požadavky na bankovní záruky stanovenými právními předpisy, druhu použité smlouvy, zviditelnění finanční podpory ERF, schvalování dokumentace k zadávání zakázek předem a smluvních lhůt pro předkládání finančních zpráv.

| 24. | Na základě doporučení Účetního dvora přijala Komise opatření ke zpřísnění kontrol bankovních záruk a dokončují se nové pokyny ke zviditelnění. Další body, na které Účetní dvůr upozornil, velmi úzce souvisejí s prováděním projektu, a tedy s omezeními přímo na místě. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Většinu chyb měly místní subjekty provádějící dohled nebo vnitrostátní schvalující osoby zjistit a opravit před schválením plateb (viz body 33 a 34). Většina případů chybějící podkladové dokumentace se týká uzavření starých projektů v rámci sedmého ERF v Angole, které byly prováděny v době ozbrojeného konfliktu a politických nepokojů. V důsledku této složité situace a doby, která od konce projektů uplynula, bylo pro delegaci, která navíc za řízení uvedených projektů nenesla odpovědnost, mimořádně obtížné shromáždit všechny nezbytné podkladové dokumenty. |
| --- | --- |

25.

Většinu chyb měly místní subjekty provádějící dohled nebo vnitrostátní schvalující osoby zjistit a opravit před schválením plateb (viz body 33 a 34). Většina případů chybějící podkladové dokumentace se týká uzavření starých projektů v rámci sedmého ERF v Angole, které byly prováděny v době ozbrojeného konfliktu a politických nepokojů. V důsledku této složité situace a doby, která od konce projektů uplynula, bylo pro delegaci, která navíc za řízení uvedených projektů nenesla odpovědnost, mimořádně obtížné shromáždit všechny nezbytné podkladové dokumenty.

| 25. | Existují konkrétní rizika související s řízením spolupráce v zemích zasažených specifickými problémy, například válkou, nepokoji atd., jak tomu bylo v případě Angoly. Rozsah problému chybějící dokumentace, který Účetní dvůr zaznamenal v Angole, nelze v žádném případě považovat za obecné pravidlo v oblasti řízení spolupráce mezi všemi státy AKT, jak dokládají znamenité výsledky v ostatních kontrolovaných subjektech. |
| --- | --- |

25.

Platby týkající se rozpočtové podpory

| 26. | Audit plateb rozpočtové podpory, který Účetní dvůr provedl, odhalil, že tyto platby obsahují vysoký počet nevyčíslitelných chyb. Zjištěné případy zahrnovaly chybějící důkazní informace o zaúčtování převodů v cizí měně v souladu s platnými ustanoveními, posouzení Komise ve věci splnění podmínek provedené na základě zastaralých údajů nebo neprovedené vůbec, nedostatečnou analýzu faktorů bránících provádění programu reformy správy veřejných financí a používání nesprávného referenčního období pro posouzení míry plnění ukazatelů (viz body 44–46). |
| --- | --- |

26.

Audit plateb rozpočtové podpory, který Účetní dvůr provedl, odhalil, že tyto platby obsahují vysoký počet nevyčíslitelných chyb. Zjištěné případy zahrnovaly chybějící důkazní informace o zaúčtování převodů v cizí měně v souladu s platnými ustanoveními, posouzení Komise ve věci splnění podmínek provedené na základě zastaralých údajů nebo neprovedené vůbec, nedostatečnou analýzu faktorů bránících provádění programu reformy správy veřejných financí a používání nesprávného referenčního období pro posouzení míry plnění ukazatelů (viz body 44–46).

| 26. | Komise podotýká, že tyto nevyčíslitelné chyby jsou v řadě případů způsobeny nejasnostmi v dohodách o financování uzavřených dříve, než byly schváleny nejnovější pokyny v roce 2007. Novější dohody o financování uzavřené v souladu s pokyny z roku 2007 jsou strukturované jasněji. Očekává se, že platby provedené na základě těchto novějších dohod povedou k jasnějším posouzením a k podstatně menšímu počtu chyb. Komise kromě toho ve všech svých útvarech zvyšuje všeobecnou informovanost o potřebě strukturovanějšího a formálnějšího přístupu k posuzování plateb týkajících se rozpočtové podpory.

  V únoru 2009 Komise rovněž revidovala finanční okruhy pro platby týkající se rozpočtové podpory s cílem posílit úlohu finančního ověřování v procesu schvalování. Očekává se, že výsledkem bude další zpřísnění posuzování plateb, a tedy soulad s podmínkami stanovenými v dohodách o financování. |
| --- | --- |

26.

V únoru 2009 Komise rovněž revidovala finanční okruhy pro platby týkající se rozpočtové podpory s cílem posílit úlohu finančního ověřování v procesu schvalování. Očekává se, že výsledkem bude další zpřísnění posuzování plateb, a tedy soulad s podmínkami stanovenými v dohodách o financování.

Výroční zpráva o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid

| 27. | Při zkoumání výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid za rozpočtový rok 2008 Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry poskytují věrný obraz (tj. bez výrazných zkreslení) o účelnosti zavedených postupů. Zejména zkoumal, zda systémy dohledu a kontroly poskytují potřebnou jistotu, pokud jde o správnost operací. |
| --- | --- |

27.

Při zkoumání výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid za rozpočtový rok 2008 Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry poskytují věrný obraz (tj. bez výrazných zkreslení) o účelnosti zavedených postupů. Zejména zkoumal, zda systémy dohledu a kontroly poskytují potřebnou jistotu, pokud jde o správnost operací.

| 28. | Jak uvádí bod 4, posláním úřadu EuropeAid je provádět většinu nástrojů vnější pomoci (21)financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství a z ERF. Výroční zpráva o činnosti a prohlášení nijak nerozlišují mezi operacemi financovanými ze souhrnného rozpočtu a z ERF, které přinášejí stejná přirozená rizika a řídí se do velké míry podobnými prováděcími mechanismy. Proto se, není-li uvedeno jinak, připomínky Účetního dvora ohledně výroční zprávy o činnosti a prohlášení i ohledně systémů dohledu a kontroly týkají celé oblasti odpovědnosti úřadu EuropeAid. |
| --- | --- |

28.

Jak uvádí bod 4, posláním úřadu EuropeAid je provádět většinu nástrojů vnější pomoci (21)financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství a z ERF. Výroční zpráva o činnosti a prohlášení nijak nerozlišují mezi operacemi financovanými ze souhrnného rozpočtu a z ERF, které přinášejí stejná přirozená rizika a řídí se do velké míry podobnými prováděcími mechanismy. Proto se, není-li uvedeno jinak, připomínky Účetního dvora ohledně výroční zprávy o činnosti a prohlášení i ohledně systémů dohledu a kontroly týkají celé oblasti odpovědnosti úřadu EuropeAid.

| 29. | Pokud jde o provádění a výsledky zavedených systémů dohledu a kontroly, je výroční zpráva o činnosti v souladu se zjištěními Účetního dvora. Účetní dvůr konstatuje, že ve srovnání s předchozími lety se kvalita výroční zprávy o činnosti výrazně zlepšila: je lépe strukturovaná, srozumitelnější a má větší výpovědní hodnotu, zejména díky většímu použití kvantitativních ukazatelů. Existuje zde však stále prostor pro konkrétnější závěry popisující, jak výsledky jednotlivých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele. Klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post by také generálnímu řediteli poskytl solidnější východisko, až bude rozhodovat o tom, zda tento dopad je i nadále pod stanovenými kritérii významnosti. |
| --- | --- |

29.

Pokud jde o provádění a výsledky zavedených systémů dohledu a kontroly, je výroční zpráva o činnosti v souladu se zjištěními Účetního dvora. Účetní dvůr konstatuje, že ve srovnání s předchozími lety se kvalita výroční zprávy o činnosti výrazně zlepšila: je lépe strukturovaná, srozumitelnější a má větší výpovědní hodnotu, zejména díky většímu použití kvantitativních ukazatelů. Existuje zde však stále prostor pro konkrétnější závěry popisující, jak výsledky jednotlivých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele. Klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post by také generálnímu řediteli poskytl solidnější východisko, až bude rozhodovat o tom, zda tento dopad je i nadále pod stanovenými kritérii významnosti.

| 29. | Komise uznává, že její trvalá snaha o zlepšení celého systému vnitřní kontroly vyžaduje další práci na architektuře systémů kontroly, pokud jde o vnější pomoc a přínos pro prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti. S ohledem na tuto skutečnost a ve spojení s prací Komise v oblasti přijatelného rizika zahájí EuropeAid přezkum své strategie kontroly v roce 2010. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Výroční zpráva o činnosti zmiňuje významná omezení související s pracovníky (22). Vysoký podíl zaměstnanců na krátkodobé smlouvy v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a s tím související fluktuace zaměstnanců vedou podle zprávy ke ztrátě institucionální paměti, což má škodlivý vliv na kontinuitu a zviditelnění provozního vedení a efektivní využívání zdrojů. Míra neobsazených pracovních míst v delegacích je nebezpečně vysoká a má rostoucí tendenci. |
| --- | --- |

30.

Výroční zpráva o činnosti zmiňuje významná omezení související s pracovníky (22). Vysoký podíl zaměstnanců na krátkodobé smlouvy v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a s tím související fluktuace zaměstnanců vedou podle zprávy ke ztrátě institucionální paměti, což má škodlivý vliv na kontinuitu a zviditelnění provozního vedení a efektivní využívání zdrojů. Míra neobsazených pracovních míst v delegacích je nebezpečně vysoká a má rostoucí tendenci.

| 30. | Otázka fluktuace souvisí s omezením délky zaměstnání smluvních zaměstnanců v Bruselu nejvýše na tři roky. Aby se snížilo riziko ztráty institucionální paměti v důsledku fluktuace, zavedl EuropeAid řadu opatření: porady, povinné předávací zprávy v rámci standardů vnitřní kontroly, systematický dohled úředníků v delegaci nad smluvními zaměstnanci. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Ve své výroční zprávě o ERF za rozpočtový rok 2007 Účetní dvůr doporučil provést přezkum, který by posoudil, zda ústřední útvary úřadu EuropeAid a delegace mají dostatečné množství lidských zdrojů s požadovanou kvalifikací, které jsou nezbytné k zajištění kvality kontrol (23). Rovněž doporučil, aby byla vypracována politika pro oblast lidských zdrojů, která bude vycházet z analýzy kvalifikací a znalostí, jež jsou pro řízení rozpočtové podpory s ohledem na její rostoucí význam zapotřebí (24). |
| --- | --- |

31.

Ve své výroční zprávě o ERF za rozpočtový rok 2007 Účetní dvůr doporučil provést přezkum, který by posoudil, zda ústřední útvary úřadu EuropeAid a delegace mají dostatečné množství lidských zdrojů s požadovanou kvalifikací, které jsou nezbytné k zajištění kvality kontrol (23). Rovněž doporučil, aby byla vypracována politika pro oblast lidských zdrojů, která bude vycházet z analýzy kvalifikací a znalostí, jež jsou pro řízení rozpočtové podpory s ohledem na její rostoucí význam zapotřebí (24).

| 31. | V prostředí nulového růstu pracovních míst v Komisi do roku 2013 řeší úřad EuropeAid personální oblast pomocí tří základních prvků: | Důkladné každoroční posouzení potřeb založené na pracovním zatížení pro provozní, finanční, kontraktační i auditní oddělení delegací. Výběr a přijímání zaměstnanců, kteří mají kvalifikace a dovednosti nutné pro pokrytí potřeb; výběrové komise jsou složeny ze všech příslušných zeměpisných a tematických útvarů; rozsáhlý program odborné přípravy, který odpovídá současným potřebám správy vnější pomoci v delegaci i v ústředí. |
| --- | --- | --- |

31.

Důkladné každoroční posouzení potřeb založené na pracovním zatížení pro provozní, finanční, kontraktační i auditní oddělení delegací. Výběr a přijímání zaměstnanců, kteří mají kvalifikace a dovednosti nutné pro pokrytí potřeb; výběrové komise jsou složeny ze všech příslušných zeměpisných a tematických útvarů; rozsáhlý program odborné přípravy, který odpovídá současným potřebám správy vnější pomoci v delegaci i v ústředí.

| | Uchazeči o pracovní místa spojená s rozpočtovou podporou podstupují zkoušku a jsou vybíráni na základě prokázaných znalostí a dovedností v oblasti rozpočtové podpory. Počet školení o rozpočtové podpoře v této oblasti se zvýšil ze 7 kurzů dostupných v roce 2006 na 14 v roce 2007 a na 24 v roce 2008. Tyto kurzy doplňují školení na ústředí, na nichž průměrná účast z delegací představuje 40 %. Také jsou organizovány každoroční regionální semináře pro odborníky v oblasti rozpočtové podpory. |
| --- | --- |

Uchazeči o pracovní místa spojená s rozpočtovou podporou podstupují zkoušku a jsou vybíráni na základě prokázaných znalostí a dovedností v oblasti rozpočtové podpory. Počet školení o rozpočtové podpoře v této oblasti se zvýšil ze 7 kurzů dostupných v roce 2006 na 14 v roce 2007 a na 24 v roce 2008. Tyto kurzy doplňují školení na ústředí, na nichž průměrná účast z delegací představuje 40 %. Také jsou organizovány každoroční regionální semináře pro odborníky v oblasti rozpočtové podpory.

| 32. | Generální ředitel úřadu EuropeAid prohlašuje, že získal přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky, pokud jde o správnost operací, audit Účetního dvora nicméně odhalil významnou míru chyb. Účetní dvůr zjistil, že v roce 2008, jakkoli i nadále docházelo k významnému pokroku, nebyl vliv některých opatření z nedávné doby dosud plně zřejmý a že stále existuje prostor pro zlepšení přípravy nebo provádění určitých kontrol (viz body 33–43). Shrnutí výsledků kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí klíčové připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti, kterou provedl Účetní dvůr, uvádí
  příloha 2
  . |
| --- | --- |

32.

Generální ředitel úřadu EuropeAid prohlašuje, že získal přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky, pokud jde o správnost operací, audit Účetního dvora nicméně odhalil významnou míru chyb. Účetní dvůr zjistil, že v roce 2008, jakkoli i nadále docházelo k významnému pokroku, nebyl vliv některých opatření z nedávné doby dosud plně zřejmý a že stále existuje prostor pro zlepšení přípravy nebo provádění určitých kontrol (viz body 33–43). Shrnutí výsledků kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí klíčové připomínky uvedené v prohlášení o věrohodnosti, kterou provedl Účetní dvůr, uvádí
  příloha 2
  .

| 32. | Úřad EuropeAid naplánoval kontroly pokrývající celý životní cyklus víceletých projektů, aby byl schopen předcházet většině finančních chyb nebo je objevovat a napravovat při běžném provádění svých kontrol. Kontroly Komise ex post potvrzují – a dále snižují – tuto velmi nízkou úroveň zbytkových chyb, což se projeví v prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid o věrohodnosti.

  Komise však připouští, že účinky posledního rozšíření celkové architektury kontrol nebyly v roce 2008 zatím plně zřetelné a že ještě existuje prostor pro další zlepšení. |
| --- | --- |

32.

Komise však připouští, že účinky posledního rozšíření celkové architektury kontrol nebyly v roce 2008 zatím plně zřetelné a že ještě existuje prostor pro další zlepšení.

Účelnost systémů

Kontroly ex ante, které provádí schvalující osoby

| 33. | Účetní dvůr posoudil kontroly ex ante při zjišťování a opravě chyb jako částečně účelné, zejména pokud jde o výpočet nárokovaných částek, dostupnost požadované podkladové dokumentace a dodržování pravidel pro zadávání zakázek. Jak uvádí bod 25, chyby zjištěné v Angole zapříčinily výjimečné okolnosti, nezpochybňují proto systém kontroly ex ante příslušné delegace. |
| --- | --- |

33.

Účetní dvůr posoudil kontroly ex ante při zjišťování a opravě chyb jako částečně účelné, zejména pokud jde o výpočet nárokovaných částek, dostupnost požadované podkladové dokumentace a dodržování pravidel pro zadávání zakázek. Jak uvádí bod 25, chyby zjištěné v Angole zapříčinily výjimečné okolnosti, nezpochybňují proto systém kontroly ex ante příslušné delegace.

Monitorování prováděcích organizací

| 34. | Stejně jako v předchozích letech byly zjištěny významné nedostatky ve finančních postupech a kontrolách prováděcích organizací, dohlížitelů a vnitrostátních schvalujících osob:






  a) | hlavními nedostatky v prováděcích organizacích byly nevyhovující postupy pro podkladovou dokumentaci a archivaci a účetní systémy, které nezajišťují správnou evidenci a vykazování výdajů; |
| --- | --- | --- |

34.

Stejně jako v předchozích letech byly zjištěny významné nedostatky ve finančních postupech a kontrolách prováděcích organizací, dohlížitelů a vnitrostátních schvalujících osob:

a)

hlavními nedostatky v prováděcích organizacích byly nevyhovující postupy pro podkladovou dokumentaci a archivaci a účetní systémy, které nezajišťují správnou evidenci a vykazování výdajů;

| b) | v některých případech byla kvalita kontrol, které prováděli dohlížitelé u smluv na stavební práce, nedostatečná; |
| --- | --- |

b)

v některých případech byla kvalita kontrol, které prováděli dohlížitelé u smluv na stavební práce, nedostatečná;

| c) | nedostatečná kapacita či vlastnická odpovědnost většiny útvarů vnitrostátních schvalujících osob vede ke špatně zdokumentovaným a neúčelným kontrolám. |
| --- | --- |

c)

nedostatečná kapacita či vlastnická odpovědnost většiny útvarů vnitrostátních schvalujících osob vede ke špatně zdokumentovaným a neúčelným kontrolám.

| 34. | Podpora organizacím zodpovědným za provádění projektů financovaných z ERF je již značná a zahrnuje poskytování tiskových pokynů, náležitě spravovanou internetovou stránku úřadu EuropeAid věnovanou financím a smlouvám, školení v této oblasti a doporučení finančních a kontraktačních pracovníků delegací na místě. V regionu AKT bylo v roce 2008 nabídnuto 150 dní školení na téma financí a smluv a 20 školení týkajících se auditu v této oblasti, přičemž 94 % míst bylo obsazeno vnitrostátními schvalujícími osobami, technickými ministerstvy a pracovníky podílejícími se na projektu.







  a) | Komise vyvinula různé informační a řídící nástroje zaměřené především na technické asistenty (zvláštní příručka) a nevládní organizace (seminář k těmto otázkám se konal se skupinou Concord ve dnech 23. a 24. března 2009). Pokračuje ve svém úsilí poskytnout přijímacím organizacím v blízké budoucnosti nástroje pro finanční řízení. |
| --- | --- | --- |

34.

a)

Komise vyvinula různé informační a řídící nástroje zaměřené především na technické asistenty (zvláštní příručka) a nevládní organizace (seminář k těmto otázkám se konal se skupinou Concord ve dnech 23. a 24. března 2009). Pokračuje ve svém úsilí poskytnout přijímacím organizacím v blízké budoucnosti nástroje pro finanční řízení.

| b) | Komise definovala specifický referenční rámec pro technické audity infrastruktury, který je delegacím k dispozici od roku 2009. |
| --- | --- |

b)

Komise definovala specifický referenční rámec pro technické audity infrastruktury, který je delegacím k dispozici od roku 2009.

| c) | V roce 2009 byla podepsána nová smlouva o odborném vzdělávání za účelem zaručení kontinuity vzdělávání pro útvary vnitrostátních schvalujících osob. Kromě toho bylo vytvořeno velké množství programů na podporu vnitrostátních schvalujících osob s cílem posílit jejich způsobilost. |
| --- | --- |

c)

V roce 2009 byla podepsána nová smlouva o odborném vzdělávání za účelem zaručení kontinuity vzdělávání pro útvary vnitrostátních schvalujících osob. Kromě toho bylo vytvořeno velké množství programů na podporu vnitrostátních schvalujících osob s cílem posílit jejich způsobilost.

| 35. | Delegace si obecně byly těchto nedostatků vědomy a na uvedené kontroly se spoléhaly jen v omezené míře. Rovněž přijaly příslušná opatření, aby zjištěné nedostatky řešily, zejména požadavkem na povinné audity a ověřování výdajů před finanční uzávěrkou projektů, zadáváním technických auditů platných smluv na stavební práce a zajišťováním technické pomoci pro posílení kapacity útvarů vnitrostátních schvalujících osob. Úřad EuropeAid kromě toho v roce 2008 inicioval činnost, jejímž cílem je vypracovat lepší pokyny a komunikační nástroje k řešení opakujících se nedostatků na úrovni konečných příjemců a prováděcích organizací. |
| --- | --- |

35.

Delegace si obecně byly těchto nedostatků vědomy a na uvedené kontroly se spoléhaly jen v omezené míře. Rovněž přijaly příslušná opatření, aby zjištěné nedostatky řešily, zejména požadavkem na povinné audity a ověřování výdajů před finanční uzávěrkou projektů, zadáváním technických auditů platných smluv na stavební práce a zajišťováním technické pomoci pro posílení kapacity útvarů vnitrostátních schvalujících osob. Úřad EuropeAid kromě toho v roce 2008 inicioval činnost, jejímž cílem je vypracovat lepší pokyny a komunikační nástroje k řešení opakujících se nedostatků na úrovni konečných příjemců a prováděcích organizací.

| 35. | Komise vítá posouzení Účetního dvora týkající se opatření přijatých delegacemi pro řešení nedostatků zjištěných v útvarech vnitrostátních schvalujících osob a také podpůrné činnosti pro příjemce a prováděcí organizace. |
| --- | --- |

35.

Externí audity

| 36. | Klíčovým prvkem systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jsou finanční audity a audity systémů prováděné u projektů před provedením konečné platby (25). Ačkoli v roce 2008 nebyla nová standardizovaná zadání dosud plně uplatňována, protože se jednalo o první rok jejich provádění, je jejich využití u zhruba dvou třetin zahájených auditů a zavedení systému informací o řízení auditů (CRIS Audit) důležitým krokem k zajištění větší konzistentnosti auditních zpráv a vhodného monitorování auditních činností a analýzy výsledků auditu (26). |
| --- | --- |

36.

Klíčovým prvkem systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jsou finanční audity a audity systémů prováděné u projektů před provedením konečné platby (25). Ačkoli v roce 2008 nebyla nová standardizovaná zadání dosud plně uplatňována, protože se jednalo o první rok jejich provádění, je jejich využití u zhruba dvou třetin zahájených auditů a zavedení systému informací o řízení auditů (CRIS Audit) důležitým krokem k zajištění větší konzistentnosti auditních zpráv a vhodného monitorování auditních činností a analýzy výsledků auditu (26).

| 36. | Široké využívání standardizovaného zadání a systému CRIS Audit přispěje ke zvýšení jednotnosti kvality auditů a konsolidace výsledků auditů. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Audit Účetního dvora odhalil, že při přípravě plánu auditu na rok 2008 delegace nedodržovaly důsledně provozní pokyny úřadu EuropeAid a že nebylo zcela jasné, jak byly zvoleny audity prováděné na základě analýzy rizika, a proto nebyla jasná ani míra, v níž tyto audity přispěly k jistotě generálního ředitele. Úřad EuropeAid si je však v tomto ohledu dobře vědom nutnosti zlepšení; ve svém ročním plánu řízení na rok 2008 upřednostnil standard vnitřní kontroly č. 6 „Řízení rizik“ a přijal řadu opatření, zvláště v oblasti odborné přípravy zaměstnanců, aby zajistil účelnější provádění uvedeného standardu. |
| --- | --- |

37.

Audit Účetního dvora odhalil, že při přípravě plánu auditu na rok 2008 delegace nedodržovaly důsledně provozní pokyny úřadu EuropeAid a že nebylo zcela jasné, jak byly zvoleny audity prováděné na základě analýzy rizika, a proto nebyla jasná ani míra, v níž tyto audity přispěly k jistotě generálního ředitele. Úřad EuropeAid si je však v tomto ohledu dobře vědom nutnosti zlepšení; ve svém ročním plánu řízení na rok 2008 upřednostnil standard vnitřní kontroly č. 6 „Řízení rizik“ a přijal řadu opatření, zvláště v oblasti odborné přípravy zaměstnanců, aby zajistil účelnější provádění uvedeného standardu.

| 37. | Aby byl přínos delegací k ročnímu plánu auditů více konzistentní, bude od ročního plánu auditů na rok 2010 povinný harmonizovaný formát. Analýza rizika předpokládá jistou pružnost, která je v souvislosti se složitou a neustále se měnící vnější pomocí nezbytná. Bude však nutné dodržovat základní zásady podrobně uvedené v metodice. Komise věří, že se díky těmto revizím zvýší transparentnost a úplnost ročního plánu auditů. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Míra plnění ročních plánů auditů byla nízká: 56 % auditů v plánu auditů na rok 2008 bylo zahájeno v daném roce, ostatní audity byly odloženy nebo v některých případech zrušeny a 67 % auditů v plánu auditů na rok 2007 bylo dokončeno do konce roku 2008. Tato situace je částečně způsobena nedostatečnou přípravou ročního plánu auditů, dobou trvání auditu a omezenou kapacitou delegací, pokud jde o organizaci auditů a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na tyto audity. |
| --- | --- |

38.

Míra plnění ročních plánů auditů byla nízká: 56 % auditů v plánu auditů na rok 2008 bylo zahájeno v daném roce, ostatní audity byly odloženy nebo v některých případech zrušeny a 67 % auditů v plánu auditů na rok 2007 bylo dokončeno do konce roku 2008. Tato situace je částečně způsobena nedostatečnou přípravou ročního plánu auditů, dobou trvání auditu a omezenou kapacitou delegací, pokud jde o organizaci auditů a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na tyto audity.

| 38. | Komise by ráda zdůraznila stálý pokrok dosahovaný při provádění ročních plánů auditů. V roce 2008 bylo skutečně dokončeno 455 auditů, což představuje zvýšení o 35 % oproti roku 2007 (337).

  Od června 2008 je provádění ročního plánu auditů pravidelně monitorováno vedením úřadu EuropeAid.


  Ústřední útvary úřadu EuropeAid budou nadále poskytovat pomoc delegacím s cílem zlepšit plánování auditů. V souvislosti s přípravou ročního plánu auditů na rok 2009 byly delegace vyzvány k tomu, aby věnovaly zvláštní pozornost dostupnosti zdrojů. |
| --- | --- |

38.

Od června 2008 je provádění ročního plánu auditů pravidelně monitorováno vedením úřadu EuropeAid.

Ústřední útvary úřadu EuropeAid budou nadále poskytovat pomoc delegacím s cílem zlepšit plánování auditů. V souvislosti s přípravou ročního plánu auditů na rok 2009 byly delegace vyzvány k tomu, aby věnovaly zvláštní pozornost dostupnosti zdrojů.

| 39. | Přes četné upomínky ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid mnoho delegací neevidovalo údaje v systému CRIS Audit včas a v jejich úplnosti, což narušuje užitečnost tohoto systému IT. Tímto nedostatkem se zabývají pokyny úřadu EuropeAid z listopadu 2008 určené manažerům auditních úkolů. |
| --- | --- |

39.

Přes četné upomínky ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid mnoho delegací neevidovalo údaje v systému CRIS Audit včas a v jejich úplnosti, což narušuje užitečnost tohoto systému IT. Tímto nedostatkem se zabývají pokyny úřadu EuropeAid z listopadu 2008 určené manažerům auditních úkolů.

| 39. | Rok 2008 byl prvním rokem povinného používání systému CRIS Audit. Obecně byl systém CRIS Audit používán správně. Komise nicméně uznává, že je nutné učinit pokrok ve včasném poskytování dokumentů. |
| --- | --- |

39.

Monitorování prováděné ústředními útvary úřadu EuropeAid

| 40. | Audity zadané ústředními útvary úřadu EuropeAid podléhají podle rámcové smlouvy přezkumu kvality. Úřad EuropeAid rovněž analyzuje výsledky těchto auditů a sleduje opatření přijatá na základě opakovaných zjištění na úrovni konečných příjemců a prováděcích partnerů, jak se uvádí v bodu 35. Úřad rovněž provedl přezkum kvality na základě vzorku auditů zadaných delegacemi. Dosud nebyla provedena žádná celková analýza zjištění a doporučení vyplývajících z auditů zadaných delegacemi |
| --- | --- |

40.

Audity zadané ústředními útvary úřadu EuropeAid podléhají podle rámcové smlouvy přezkumu kvality. Úřad EuropeAid rovněž analyzuje výsledky těchto auditů a sleduje opatření přijatá na základě opakovaných zjištění na úrovni konečných příjemců a prováděcích partnerů, jak se uvádí v bodu 35. Úřad rovněž provedl přezkum kvality na základě vzorku auditů zadaných delegacemi. Dosud nebyla provedena žádná celková analýza zjištění a doporučení vyplývajících z auditů zadaných delegacemi

| 40. | Od roku 2009 zaměří ústřední útvary úřadu EuropeAid svůj přezkum kvality zpráv o auditu na partnery, kteří nejsou stranami rámcové smlouvy. Kromě toho řada zlepšení, která je třeba začlenit do systému CRIS Audit, usnadní analýzu zjištění auditorů mimo rámcové smlouvy. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Zavedení systému CRIS Audit je třeba přivítat. I nadále jsou však nutná určitá vylepšení, aby bylo možno posoudit pokrytí auditu s ohledem na výdaje a efektivněji tento systém využívat při shromažďování a analýze údajů a přijímání opatření na základě zjištění a doporučení auditu. |
| --- | --- |

41.

Zavedení systému CRIS Audit je třeba přivítat. I nadále jsou však nutná určitá vylepšení, aby bylo možno posoudit pokrytí auditu s ohledem na výdaje a efektivněji tento systém využívat při shromažďování a analýze údajů a přijímání opatření na základě zjištění a doporučení auditu.

| 41. | Funkce systému CRIS Audit jsou neustále zlepšovány ve snaze optimalizovat využívání databáze. |
| --- | --- |

41.

| 42. | V roce 2008 provedly ústřední útvary úřadu EuropeAid osm monitorovacích návštěv. Tyto návštěvy byly dobře připraveny a na jejich základě byla vyslovena příslušná doporučení s cílem zlepšit vnitřní kontrolu v prověřovaných delegacích. |
| --- | --- |

42.

V roce 2008 provedly ústřední útvary úřadu EuropeAid osm monitorovacích návštěv. Tyto návštěvy byly dobře připraveny a na jejich základě byla vyslovena příslušná doporučení s cílem zlepšit vnitřní kontrolu v prověřovaných delegacích.

| 43. | Jak se uvádí ve výroční zprávě Účetního dvora o ERF za rozpočtový rok 2007 (27), systém úřadu EuropeAid pro kontroly operací ex post je účelným mechanismem, pokud jde o zjišťování chyb v dodržování předpisů, které ovlivňují operace; při zjišťování chyb, které mají dopad na částku platby, je však méně účelný. Účetní dvůr konstatoval, že pokud jde o operace v rámci ERF, odpovědné ředitelství v roce 2008 rozšířilo rozsah uvedených kontrol: provádělo systematické kontroly vzorku dokumentů dokládajících vykázané výdaje a přesnosti výpočtů u revizí cen. Dále zavedlo kontroly opatření, která delegace přijaly v návaznosti na zjištění uvedených kontrol, prováděné v šestiměsíčních intervalech. Tento přístup pravděpodobně zlepší relevantnost a účelnost kontrol ex post jak pro účely zkoumání správnosti operací, tak pro posouzení kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami. |
| --- | --- |

43.

Jak se uvádí ve výroční zprávě Účetního dvora o ERF za rozpočtový rok 2007 (27), systém úřadu EuropeAid pro kontroly operací ex post je účelným mechanismem, pokud jde o zjišťování chyb v dodržování předpisů, které ovlivňují operace; při zjišťování chyb, které mají dopad na částku platby, je však méně účelný. Účetní dvůr konstatoval, že pokud jde o operace v rámci ERF, odpovědné ředitelství v roce 2008 rozšířilo rozsah uvedených kontrol: provádělo systematické kontroly vzorku dokumentů dokládajících vykázané výdaje a přesnosti výpočtů u revizí cen. Dále zavedlo kontroly opatření, která delegace přijaly v návaznosti na zjištění uvedených kontrol, prováděné v šestiměsíčních intervalech. Tento přístup pravděpodobně zlepší relevantnost a účelnost kontrol ex post jak pro účely zkoumání správnosti operací, tak pro posouzení kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami.

| 43. | Pokud jde o kontroly operací ex post, úřad EuropeAid v současné době hodnotí, zda by bylo možné rozšířit kontroly prováděné ředitelstvím pro AKT na další oblasti, ve kterých je EuropeAid činný. Bude to však záviset na přidělení priorit a omezení zdrojů. |
| --- | --- |

43.

Rozpočtová podpora

| 44. | Dohoda z Cotonou stanoví, že rozpočtová podpora se poskytuje pouze tam, kde je řízení veřejných výdajů dostatečně transparentní, odpovědné a efektivní (28)(pozn. překl.: anglický termín effective se dále v textu překládá jako „účelný“). Komise tuto podmínku vykládá dynamicky (29). Nedostatky v řízení veřejných financí v době přijetí rozhodnutí o financování podle jejího názoru nebrání zahájení programu rozpočtové podpory za předpokladu, že existuje snaha o reformy a tyto plánované reformy se považují za uspokojivé. Evropský parlament vznesl pochybnosti ohledně tohoto „dynamického výkladu“ Komise, pokud jde o kritéria způsobilosti pro rozpočtovou podporu, a prohlásil, že rozpočtová podpora by měla být poskytována pouze v zemích, které již minimální standard věrohodné správy veřejných financí splňují (30). |
| --- | --- |

44.

Dohoda z Cotonou stanoví, že rozpočtová podpora se poskytuje pouze tam, kde je řízení veřejných výdajů dostatečně transparentní, odpovědné a efektivní (28)(pozn. překl.: anglický termín effective se dále v textu překládá jako „účelný“). Komise tuto podmínku vykládá dynamicky (29). Nedostatky v řízení veřejných financí v době přijetí rozhodnutí o financování podle jejího názoru nebrání zahájení programu rozpočtové podpory za předpokladu, že existuje snaha o reformy a tyto plánované reformy se považují za uspokojivé. Evropský parlament vznesl pochybnosti ohledně tohoto „dynamického výkladu“ Komise, pokud jde o kritéria způsobilosti pro rozpočtovou podporu, a prohlásil, že rozpočtová podpora by měla být poskytována pouze v zemích, které již minimální standard věrohodné správy veřejných financí splňují (30).

| 44. | Komise obšírně odůvodnila svůj přístup k hodnocení způsobilosti pro poskytnutí rozpočtové podpory v reakci na postoje přijaté Účetním dvorem a Parlamentem. Zejména dopis komisaře Michela ze dne 9. ledna 2009 Účetnímu dvoru, s kopií Evropskému parlamentu, podrobně uvádí souvislosti postoje Komise. Zdůrazňuje, že přístup Komise je v souladu s přístupem jiných klíčových dárců (např. Mezinárodního měnového fondu a Světové banky). Současně podotýká, že přístup založený na minimálních standardech by nebyl v souladu s pokyny OECD o podpoře reformy řízení veřejných financí nebo s pařížskými zásadami a zásadami z Akkry o zajištění účinnosti. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Ve svých výročních zprávách o ERF za rozpočtové roky 2006 (31)a 2007 (32)Účetní dvůr doporučil, aby referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou byly určité základní požadavky. Komise na toto doporučení nepřistoupila, protože je toho názoru, že stanovení společných minimálních standardů, které by byly jednotným způsobem uplatňovány na všechny země, není vhodné. Jak upozornil Evropský parlament ve své zprávě o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007 (33), tento přístup dává Komisi značnou volnost postupovat podle vlastního uvážení, kterou je ale třeba vyvážit stejně vysokou mírou transparentnosti. Jak uvedl Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) (34), je proto zapotřebí, aby bylo dodržování dohody z Cotonou prezentováno strukturovaně a formalizovaně. |
| --- | --- |

45.

Ve svých výročních zprávách o ERF za rozpočtové roky 2006 (31)a 2007 (32)Účetní dvůr doporučil, aby referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou byly určité základní požadavky. Komise na toto doporučení nepřistoupila, protože je toho názoru, že stanovení společných minimálních standardů, které by byly jednotným způsobem uplatňovány na všechny země, není vhodné. Jak upozornil Evropský parlament ve své zprávě o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007 (33), tento přístup dává Komisi značnou volnost postupovat podle vlastního uvážení, kterou je ale třeba vyvážit stejně vysokou mírou transparentnosti. Jak uvedl Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) (34), je proto zapotřebí, aby bylo dodržování dohody z Cotonou prezentováno strukturovaně a formalizovaně.

| 45. | Komise chápe a bere na vědomí požadavek na ještě větší transparentnost při nakládání s rozpočtovou podporou. Komise v této souvislosti navrhuje zajistit zevrubnější pokrytí otázek rozpočtové podpory v příštích výročních zprávách o „politikách rozvoje a vnější spolupráce Evropského společenství a jejich provádění“.

  Komise uznává, že zlepšení lze dosáhnout více strukturovaným a formalizovaným přístupem k hodnocení způsobilosti pro poskytnutí rozpočtové podpory v souladu s dohodou z Cotonou. Komise proto dále zdokonaluje své pokyny týkající se rozpočtové podpory s cílem posílit svůj přístup. |
| --- | --- |

45.

Komise uznává, že zlepšení lze dosáhnout více strukturovaným a formalizovaným přístupem k hodnocení způsobilosti pro poskytnutí rozpočtové podpory v souladu s dohodou z Cotonou. Komise proto dále zdokonaluje své pokyny týkající se rozpočtové podpory s cílem posílit svůj přístup.

| 46. | Jak se uvádí ve výroční zprávě Účetního dvora o ERF za rozpočtový rok 2007 (35), dohody o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 9. ERF jsou často neúplné nebo nejasné, a neposkytují tak k provedení takového strukturovaného a formalizovaného posouzení dostatečně jasný rámec. V roce 2008 Účetní dvůr konstatoval u dohod o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 10. ERF významné zlepšení. V některých případech existuje prostor pro další zlepšování v oblasti určování prioritních opatření v rámci řízení veřejných financí, která má přijímající země provádět, i zdrojů informací pro kontrolu dodržování dohodnutých podmínek. |
| --- | --- |

46.

Jak se uvádí ve výroční zprávě Účetního dvora o ERF za rozpočtový rok 2007 (35), dohody o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 9. ERF jsou často neúplné nebo nejasné, a neposkytují tak k provedení takového strukturovaného a formalizovaného posouzení dostatečně jasný rámec. V roce 2008 Účetní dvůr konstatoval u dohod o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 10. ERF významné zlepšení. V některých případech existuje prostor pro další zlepšování v oblasti určování prioritních opatření v rámci řízení veřejných financí, která má přijímající země provádět, i zdrojů informací pro kontrolu dodržování dohodnutých podmínek.

| 46. | Komise vítá, že Účetní dvůr uznal zlepšení jasnosti nových dohod o financování. Komise současně uznává, že lze provést další zlepšení, a proto své pokyny dále zdokonaluje, aby se vyřešily body, na něž Účetní dvůr upozornil, s ohledem na zjištění jasných očekávání týkajících se reformy v oblasti řízení veřejných financí a sledování pokroku v těchto oblastech. |
| --- | --- |

46.

Interní audit

| 47. | Oddělení interního auditu (IAC) pracovalo účelně a v souladu se svým prvořadým cílem, kterým je poskytovat generálnímu řediteli jistotu ve věci účelnosti a efektivnosti postupů řízení rizik, kontroly a vnitřní správy v úřadu EuropeAid. Podle názoru IAC výsledky prací provedených v roce 2008 naznačují, že zde neexistují žádné podstatné systémové nedostatky, které by mohly nepříznivě ovlivnit fungování systému vnitřní kontroly jako celku. Účetní dvůr upozorňuje na to, že z auditu provedeného IAC nebylo možno odvodit plnou míru jistoty ohledně schopnosti systému CRIS FED poskytovat od ledna 2009 spolehlivé a přesné provozní informace. |
| --- | --- |

47.

Oddělení interního auditu (IAC) pracovalo účelně a v souladu se svým prvořadým cílem, kterým je poskytovat generálnímu řediteli jistotu ve věci účelnosti a efektivnosti postupů řízení rizik, kontroly a vnitřní správy v úřadu EuropeAid. Podle názoru IAC výsledky prací provedených v roce 2008 naznačují, že zde neexistují žádné podstatné systémové nedostatky, které by mohly nepříznivě ovlivnit fungování systému vnitřní kontroly jako celku. Účetní dvůr upozorňuje na to, že z auditu provedeného IAC nebylo možno odvodit plnou míru jistoty ohledně schopnosti systému CRIS FED poskytovat od ledna 2009 spolehlivé a přesné provozní informace.

| 47. | Když oddělení interního auditu (IAC) provádělo audit, byl nový systém CRIS ještě ve fázi vývoje. Byla však přijata všechna nezbytná opatření k tomu, aby tento systém mohl být spuštěn na začátku roku 2009. Přechod na nový systém CRIS/ABAC byl proveden podle harmonogramu a operace byly normálně zahájeny začátkem roku 2009. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Útvar interního auditu Komise (IAS) provedl s oddělením IAC společný audit postupů finančního řízení ředitelství odpovědného za země AKT u jeho delegací s přenesenými pravomocemi a další audit zpětně získaných částek (36). Pokud jde o řízení bankovních záruk (viz bod 24), využívání systému CRIS Audit (viz bod 39) a centralizované kontroly opatření přijatých v návaznosti na audity zadané delegacemi (viz bod 40), jsou zjištění auditu v souladu se zjištěními Účetního dvora. |
| --- | --- |

48.

Útvar interního auditu Komise (IAS) provedl s oddělením IAC společný audit postupů finančního řízení ředitelství odpovědného za země AKT u jeho delegací s přenesenými pravomocemi a další audit zpětně získaných částek (36). Pokud jde o řízení bankovních záruk (viz bod 24), využívání systému CRIS Audit (viz bod 39) a centralizované kontroly opatření přijatých v návaznosti na audity zadané delegacemi (viz bod 40), jsou zjištění auditu v souladu se zjištěními Účetního dvora.

| 49. | Útvar IAS provedl audit následných opatření týkajících se provádění finanční a správní rámcové dohody (FAFA) (37). Konstatuje, že kontrolní prostředí by mělo být posíleno na úrovni partnerů i projektů, zejména zlepšením koordinace a porozumění s institucemi OSN v oblasti ověřování a jistoty. |
| --- | --- |

49.

Útvar IAS provedl audit následných opatření týkajících se provádění finanční a správní rámcové dohody (FAFA) (37). Konstatuje, že kontrolní prostředí by mělo být posíleno na úrovni partnerů i projektů, zejména zlepšením koordinace a porozumění s institucemi OSN v oblasti ověřování a jistoty.

| 49. | Zpráva uznala pokrok, jehož bylo při provádění většiny doporučení dosaženo. Otázka ověřování byla projednávána na šestém setkání pracovní skupiny pro finanční a správní rámcovou dohodu (FAFA) v Bruselu (v dubnu 2009). Komise důsledně užívá zadání při ověřovacích návštěvách partnerů OSN. |
| --- | --- |

49.

Závěry a doporučení

| 50. | Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2008 ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci ERF a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní. Účetní dvůr upozorňuje na připomínku uvedenou v bodě 15 ohledně rezervy na vzniklé náklady. |
| --- | --- |

50.

Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2008 ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci ERF a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal účetní. Účetní dvůr upozorňuje na připomínku uvedenou v bodě 15 ohledně rezervy na vzniklé náklady.

| 51. | V důsledku okolností popsaných v bodě 21 nebyl Účetní dvůr schopen provést úplný audit deseti plateb ze vzorku, provedených na účet určitých mezinárodních organizací. Účetní dvůr proto není schopen vydat výrok o správnosti výdajů ve výši 190 milionů EUR, tj. 6,7 % ročních výdajů. |
| --- | --- |

51.

V důsledku okolností popsaných v bodě 21 nebyl Účetní dvůr schopen provést úplný audit deseti plateb ze vzorku, provedených na účet určitých mezinárodních organizací. Účetní dvůr proto není schopen vydat výrok o správnosti výdajů ve výši 190 milionů EUR, tj. 6,7 % ročních výdajů.

| 52. | S výhradou omezení uvedeného v předcházejícím bodě a na základě auditu, který provedl, Účetní dvůr konstatuje, že v rozpočtovém roce 2008: |
| --- | --- |

52.

S výhradou omezení uvedeného v předcházejícím bodě a na základě auditu, který provedl, Účetní dvůr konstatuje, že v rozpočtovém roce 2008:

52.

| a) | neobsahovaly příjmy a závazky ERF významné chyby; |
| --- | --- |

a)

neobsahovaly příjmy a závazky ERF významné chyby;

| b) | platby ERF obsahovaly významné chyby. Nejpravděpodobnější míra chyb se pohybuje v rozmezí mezi 2 % a 5 %. |
| --- | --- |

b)

platby ERF obsahovaly významné chyby. Nejpravděpodobnější míra chyb se pohybuje v rozmezí mezi 2 % a 5 %.

| b) | Komise podotýká, že celková míra chyb byla velmi silně ovlivněna jednou delegací, která musela pracovat v postkonfliktním prostředí. |
| --- | --- |

b)

| 53. | Na základě své auditní práce Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jsou, pokud jde o správnost plateb, částečně účelné.
  Příloha 1 část 2
  uvádí přehled posouzení systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid, které provedl Účetní dvůr (38). |
| --- | --- |

53.

Na základě své auditní práce Účetní dvůr dospěl k závěru, že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jsou, pokud jde o správnost plateb, částečně účelné.
  Příloha 1 část 2
  uvádí přehled posouzení systémů dohledu a kontroly úřadu EuropeAid, které provedl Účetní dvůr (38).

| 54. | V roce 2008 úřad EuropeAid nadále podstatně zkvalitnil své systémy dohledu a kontroly. Začal používat nové zadání auditů a zavedl systém informací o řízení, tzv. CRIS Audit, který by měl zlepšit schopnost úřadu EuropeAid plánovat a monitorovat audity, jakož i schopnost analyzovat a provádět kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu. Výroční zpráva o činnosti je lépe strukturovaná, jasnější a má větší výpovědní hodnotu, zejména díky většímu využití kvantitativních ukazatelů. Existuje však stále prostor pro jasnější závěry popisující, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a rovněž prostor pro přípravu klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post. |
| --- | --- |

54.

V roce 2008 úřad EuropeAid nadále podstatně zkvalitnil své systémy dohledu a kontroly. Začal používat nové zadání auditů a zavedl systém informací o řízení, tzv. CRIS Audit, který by měl zlepšit schopnost úřadu EuropeAid plánovat a monitorovat audity, jakož i schopnost analyzovat a provádět kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu. Výroční zpráva o činnosti je lépe strukturovaná, jasnější a má větší výpovědní hodnotu, zejména díky většímu využití kvantitativních ukazatelů. Existuje však stále prostor pro jasnější závěry popisující, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a rovněž prostor pro přípravu klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post.

| 54. | Komise uznává, že její trvalá snaha o zlepšení celého systému vnitřní kontroly vyžaduje další práci na architektuře systémů kontroly, pokud jde o vnější pomoc a přínos pro prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti. S ohledem na tuto skutečnost a ve spojení s prací Komise v oblasti přijatelného rizika zahájí EuropeAid přezkum své strategie kontroly v roce 2010. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Úřad EuropeAid stanovil komplexní kontrolní strategii a svou činností se snaží zajistit efektivnější a účelnější provádění kontrol. V této souvislosti je třeba uvážit následující doporučení: |
| --- | --- |

55.

Úřad EuropeAid stanovil komplexní kontrolní strategii a svou činností se snaží zajistit efektivnější a účelnější provádění kontrol. V této souvislosti je třeba uvážit následující doporučení:

55.

| a) | kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se více zaměří na hlavní rizika; |
| --- | --- |

a)

kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se více zaměří na hlavní rizika;

| a) | Kontroly ex ante každé jednotlivé operace před jejím schválením jsou mechanismem primárního zajištění legality a správnosti. Kontroly ex ante jsou důležité z toho důvodu, že zabraňují chybám a předcházejí nutnosti nápravného opatření ex post. Při prováděných zkouškách se bere v úvahu úroveň rizika. EuropeAid provedl řadu opatření, zejména pokud jde o odbornou přípravu, aby byla lépe zohledněna opakující se rizika. |
| --- | --- |

a)

| b) | roční plány auditu by měly být připravovány na základě strukturovanější analýzy rizik a realističtějšího posouzení zdrojů, které jsou k tomuto účelu k dispozici; |
| --- | --- |

b)

roční plány auditu by měly být připravovány na základě strukturovanější analýzy rizik a realističtějšího posouzení zdrojů, které jsou k tomuto účelu k dispozici;

| b) | Analýza rizika, která má být prováděna při přípravě ročního plánu auditů předpokládá jistou pružnost, která je v souvislosti se složitou a neustále se měnící vnější pomocí nezbytná. Bude však nutné dodržovat základní zásady podrobně uvedené v metodice.

  V souvislosti s přípravou ročního plánu auditů na rok 2009 byly delegace vyzvány k tomu, aby věnovaly zvláštní pozornost dostupnosti zdrojů. |
| --- | --- |

b)

V souvislosti s přípravou ročního plánu auditů na rok 2009 byly delegace vyzvány k tomu, aby věnovaly zvláštní pozornost dostupnosti zdrojů.

| c) | provádění ročních plánů auditu je třeba v průběhu roku pečlivě monitorovat, aby mohly být zjištěny významné odchylky a byla včas přijata nápravná opatření; |
| --- | --- |

c)

provádění ročních plánů auditu je třeba v průběhu roku pečlivě monitorovat, aby mohly být zjištěny významné odchylky a byla včas přijata nápravná opatření;

| c) | Od června 2008 je provádění ročního plánu auditů pravidelně monitorováno a předkládáno na zasedáních vedení. Rozdělení tohoto provádění podle zeměpisné oblasti a ústředí/delegací umožňuje přijmout vhodné nápravné opatření. |
| --- | --- |

c)

| d) | je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti i analýzu a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu; |
| --- | --- |

d)

je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti i analýzu a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu;

| d) | Systém CRIS Audit je pravidelně zdokonalován.

  Například od začátku roku 2009 je každý audit zadaný do systému CRIS automaticky spojen s číslem systému CRIS Audit, což doplňuje proces zaznamenávání v systému CRIS Audit.


  Na příští měsíce jsou naplánována další zlepšení, například přesnější zaznamenávání zjištění auditů a nezpůsobilých výdajů. |
| --- | --- |

d)

Například od začátku roku 2009 je každý audit zadaný do systému CRIS automaticky spojen s číslem systému CRIS Audit, což doplňuje proces zaznamenávání v systému CRIS Audit.

Na příští měsíce jsou naplánována další zlepšení, například přesnější zaznamenávání zjištění auditů a nezpůsobilých výdajů.

| e) | úřad EuropeAid by měl zajistit, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v jejich úplnosti a včas; |
| --- | --- |

e)

úřad EuropeAid by měl zajistit, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v jejich úplnosti a včas;

| e) | Začátkem roku 2008 zaslal generální ředitel pokyn vyžadující, aby dotčené útvary (ústředí a delegace) vkládaly všechny audity do systému CRIS Audit. To bylo v roce 2009 sledováno a odpovědná oddělení tuto povinnost manažerům auditních úkolů pravidelně připomínala. |
| --- | --- |

e)

| f) | vzhledem k výsledkům koncepce přijaté ředitelstvím odpovědným za země AKT by úřad EuropeAid měl provést přezkum systému pro kontrolu operací ex post s cílem posoudit, zda je rozšíření rozsahu takových kontrol nutné a proveditelné. |
| --- | --- |

f)

vzhledem k výsledkům koncepce přijaté ředitelstvím odpovědným za země AKT by úřad EuropeAid měl provést přezkum systému pro kontrolu operací ex post s cílem posoudit, zda je rozšíření rozsahu takových kontrol nutné a proveditelné.

| f) | Pokud jde o kontroly operací ex post, úřad EuropeAid v současné době hodnotí, zda by bylo možné rozšířit kontroly prováděné ředitelstvím pro AKT na další ředitelství. To však bude záviset na přidělení priorit a omezení zdrojů. |
| --- | --- |

f)

| 56. | Co se týče rozpočtové podpory, Účetní dvůr doporučuje, aby úřad EuropeAid: |
| --- | --- |

56.

Co se týče rozpočtové podpory, Účetní dvůr doporučuje, aby úřad EuropeAid:

56.

| a) | vynaložil úsilí, aby svá rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory podpořil tím, že strukturovaným a formálním způsobem prokáže, že přijímající země má příslušný program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků, a že se daná země zaváže tento program provádět; |
| --- | --- |

a)

vynaložil úsilí, aby svá rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory podpořil tím, že strukturovaným a formálním způsobem prokáže, že přijímající země má příslušný program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků, a že se daná země zaváže tento program provádět;

| a) | Komise souhlasí a dále reviduje své pokyny s cílem řešit tento bod. Dokončení se očekává do konce roku 2009. Komise má také v úmyslu dále zlepšovat transparentnost své rozpočtové podpory zlepšením vykazování. |
| --- | --- |

a)

| b) | zajistil, aby všechny budoucí dohody o financování poskytovaly komplexní a jasné východisko umožňující posoudit splnění podmínek plateb. |
| --- | --- |

b)

zajistil, aby všechny budoucí dohody o financování poskytovaly komplexní a jasné východisko umožňující posoudit splnění podmínek plateb.

| b) | Komise dále reviduje své pokyny s cílem řešit tento bod. Dokončení se očekává do konce roku 2009. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Úmluva z Yaoundé I pochází z roku 1964. Poslední dohoda (z Cotonou) byla uzavřena dne 23. června 2000 a revidována dne 25. června 2005.

(2)  Viz články 118, 125 a 134 finančního nařízení ze dne 18. února 2008 pro desátý ERF (Úř. věst. L 78, 19.3.2008). Ve svém stanovisku č. 9/2007 k návrhu tohoto nařízení (Úř. věst. C 23, 28.1.2008) Účetní dvůr zdůraznil, že tato ustanovení snižují rozsah pravomocí Evropského parlamentu při udělování absolutoria.

(3)  Pravidla pro audit těchto operací Účetním dvorem stanoví trojstranná dohoda mezi EIB, Komisí a Účetním dvorem (článek 134 výše uvedeného finančního nařízení ze dne 18. února 2008 pro desátý ERF).

(4)  Články 21 až 29 finančního nařízení pro desátý ERF.

(5)  Dohoda z Cotonou, příloha IV, článek 35.

(6)  Viz kapitola 8 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2008.

(7)  Odpovídající 0,6 % plateb v roce 2008.

(8)  Rozhodnutí Komise PE/2008/4803 ze dne 29. srpna 2008.

(9)  Články 118 a 124.

(10)  Konsolidované finanční výkazy obsahují rozvahu, výkaz výsledku hospodaření, tabulku peněžních toků a přehled pohledávek evropských rozvojových fondů. Finanční výkazy a informace poskytnuté Evropskou investiční bankou nejsou do tohoto prohlášení zahrnuty (viz poznámka pod čarou 11).

(11)  Podle článku 1 a čl. 103 odst. 3 finančního nařízení pro 9. ERF a článků 2, 3, 4 čl. 125 odst. 3 finančního nařízení pro 10. ERF se prohlášení o věrohodnosti nevztahuje na tu část zdrojů devátého a desátého ERF, kterou spravuje EIB na vlastní odpovědnost.

(12)  Vedení na úrovni Komise zahrnuje členy orgánu, pověřené schvalující osoby a dále pověřené schvalující osoby, účetního a vedoucí pracovníky finančního, auditního a kontrolního oddělení. Na úrovni přijímajících států zahrnuje vedení vnitrostátní schvalující osoby, účetní, platební střediska a vedoucí pracovníky prováděcích organizací.

(13)  Účetní pravidla, která přijal účetní ERF, vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), vydávaných Mezinárodní federací účetních (International Federation of Accountants – IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodními účetními standardy (International Accounting Standards – IAS) / mezinárodními standardy finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), vydávanými Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board – IASB). V souladu s finančním nařízením se konsolidovaná účetní závěrka za rozpočtový rok 2008 sestavuje na základě těchto účetních pravidel, která přijal účetní ERF a kterými se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Společenství; oproti tomu konsolidované zprávy o plnění ERF i nadále vycházejí především z pohybů hotovosti.

(14)  Viz článek 122 finančního nařízení ze dne 18. února 2008 pro 10. ERF: finanční výkazy zahrnují rozvahu, výsledovku, výkaz peněžních toků a přehled pohledávek ERF.

(15)  Viz článek 123 finančního nařízení ze dne 18. února 2008 pro 10. ERF: zprávy o finančním plnění obsahují tabulky popisující rozpočtové prostředky, závazky a platby.

(16)  Pro zestručnění se termín „správnost operací“ používá ve smyslu „legalita a správnost uskutečněných operací“.

(17)  Bod 17.

(18)  Africká unie, Světová banka, Světová zdravotnická organizace.

(19)  Světová zdravotnická organizace.

(20)  Účetní dvůr stanoví práh významnosti na 2 %.

(21)  Vyjma předvstupní pomoci, pomoci pro oblast západního Balkánu, humanitární pomoci, makrofinanční pomoci, společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a mechanismu rychlé reakce.

(22)  Strana 43.

(23)  Bod 55 písm. b).

(24)  Bod 56 písm. f).

(25)  Audity zahrnují audity věrohodnosti i ostatní druhy úkolů, zejména kontroly souladu („podle čtyř pilířů“) zaměřené na soulad účetnictví, vnitřní kontroly, auditu a postupů zadávání zakázek v mezinárodních organizacích s mezinárodně uznávanými standardy, a následné ověřovací návštěvy.

(26)  Nedávná zlepšení, která vstoupí v platnost od roku 2009, se týkají modifikovaného procesu sestavování ročního plánu auditu a nových pokynů pro manažery auditních úkolů, vydaných v listopadu 2008.

(27)  Bod 46.

(28)  Čl. 61 odst. 2 písm. a).

(29)  Viz body 28 a 29 zvláštní zprávy č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) (Úř. věst C 249, 7.10.2005).

(30)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. dubna 2008 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2006 spolu s připomínkami, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí, bod 32 (Úř. věst. L 88, 31.3.2009).

(31)  Bod 55 (Úř. věst. C 259, 31.10.2007).

(32)  Bod 56 písm. a) (Úř. věst. C 286, 10.11.2008).

(33)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. dubna 2009 o udělení absolutoria za plnění rozpočtu sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu na rozpočtový rok 2007 spolu s připomínkami, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí, body 46 a 47.

(34)  Bod 85.

(35)  Bod 27.

(36)  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Výroční zpráva pro orgán příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2008 KOM(2009) 419 v konečném znění ze dne 5. srpna 2009.

(37)  Finanční a správní rámcová dohoda (FAFA – z angl. Financial and Administrative Framework Agreement).

(38)  Hodnocení systémů dohledu a kontroly GŘ ECHO viz kapitola 8, Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření, ve výroční zprávě Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2008.

(39)  Původní přidělené prostředky do 7., 8., 9. a 10. ERF, úroky, různé zdroje a převody z předchozích ERF.

(40)  V procentech zdrojů.

(41)  Tyto údaje nezahrnují částku 9 818 milionů EUR pro 7. ERF, který byl během daného roku uzavřen.

Zdroj: Účetní dvůr, zpracováno na základě zpráv o finančním plnění ERF a finančních výkazů k 31. prosinci 2008.

---

PŘÍLOHA 1

ČÁST 1:   HLAVNÍ PRVKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ NA ZÁKLADĚ VZORKU

1.1 —   Velikost vzorku

| Rok | Počet testovaných závazků | Počet testovaných platebních operací |
| --- | --- | --- |
| 2008 | 45 | 170 |
| 2007 | 60 | 148 |

Rok

Počet testovaných závazků

Počet testovaných platebních operací

2008

45

170

2007

60

148

1.2 —   Struktura vzorku

| Podíl testovaných operací | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekty | Rozpočtová podpora | CELKEM |
| Závazky |
| Souhrnné závazky | 33 % | 22 % | 56 % | 50 % |
| Individuální právní závazky | 44 % | 0 % | 44 % | 50 % |
| Celkem | 78 % | 22 % | 100 % | 100 % |
| Platby |
| Zálohy | 24 % | 0 % | 24 % | 0 % |
| Průběžné/konečné | 65 % | 12 % | 76 % | 100 % |
| Celkem | 88 % | 12 % | 100 % | 100 % |

Podíl testovaných operací

2008

2007

Projekty

Rozpočtová podpora

CELKEM

Závazky

Souhrnné závazky

33 %

22 %

56 %

50 %

Individuální právní závazky

44 %

0 %

44 %

50 %

Celkem

78 %

22 %

100 %

100 %

Platby

Zálohy

24 %

0 %

24 %

0 %

Průběžné/konečné

65 %

12 %

76 %

100 %

Celkem

88 %

12 %

100 %

100 %

1.3 —   Četnost a odhadovaný dopad chyb ve vzorku průběžných/konečných plateb

| Chyby | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekty | Rozpočtová podpora | CELKEM |
| Četnost chyb | 25 % | {27} | 40 % | {8} | 27 % | {35} | 37 % | {55} |
| Četnost vyčíslitelných chyb | 38 % | {15} | 9 % | {1} | 31 % | {16} | 53 % | {31} |
| Dopad vyčíslitelných chyb

  Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1) | Mezi 2 % a 5 % | Méně než 2 % | Mezi 2 % a 5 % | Mezi 2 % a 5 % |

Chyby

2008

2007

Projekty

Rozpočtová podpora

CELKEM

Četnost chyb

25 %

{27}

40 %

{8}

27 %

{35}

37 %

{55}

Četnost vyčíslitelných chyb

38 %

{15}

9 %

{1}

31 %

{16}

53 %

{31}

Dopad vyčíslitelných chyb

Nejpravděpodobnější míra chyb je v rozpětí (1)

Mezi 2 % a 5 %

Méně než 2 %

Mezi 2 % a 5 %

Mezi 2 % a 5 %

1.4 —   Typy chyb ve vzorku průběžných/konečných plateb

| Procento chyb v testovaných operacích dle typů chyb | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekty | Rozpočtová podpora | CELKEM |
| Vyčíslitelné chyby |
| Způsobilost | 47 % | 0 % | 44 % | 68 % |
| Výskyt | 47 % | 0 % | 44 % | 23 % |
| Přesnost | 7 % | 100 % | 13 % | 10 % |
| Celkem | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |
| Nevyčíslitelné chyby |
| nevyčíslitelná chyba, která může mít finanční dopad | 20 % | 60 % | 31 % | 79 % |
| nevyčíslitelná chyba, u níž nelze finanční dopad vyčíslit | 32 % | 40 % | 34 % | 0 % |
| nevyčíslitelná chyba, která nemá finanční dopad | 48 % | 0 % | 34 % | 21 % |
| Celkem | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Procento chyb v testovaných operacích dle typů chyb

2008

2007

Projekty

Rozpočtová podpora

CELKEM

Vyčíslitelné chyby

Způsobilost

47 %

0 %

44 %

68 %

Výskyt

47 %

0 %

44 %

23 %

Přesnost

7 %

100 %

13 %

10 %

Celkem

100 %

100 %

100 %

100 %

Nevyčíslitelné chyby

nevyčíslitelná chyba, která může mít finanční dopad

20 %

60 %

31 %

79 %

nevyčíslitelná chyba, u níž nelze finanční dopad vyčíslit

32 %

40 %

34 %

0 %

nevyčíslitelná chyba, která nemá finanční dopad

48 %

0 %

34 %

21 %

Celkem

100 %

100 %

100 %

100 %

ČÁST 2:   POSOUZENÍ VYBRANÝCH SYSTÉMŮ DOHLEDU A KONTROLY

| Dotčený systém | Kontroly ex ante | Externí audit | Monitorování | Interní audit | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kvalita | Kvantita / plnění auditního plánu | Monitorovací návštěvy | Kontroly ex post | Audit | | |
| Kvalita | Kvantita | | Opatření přijatá v návaznosti na jednotlivá auditní zjištění / účelné postupy zpětného získávání prostředků | Celkové monitorování auditů, které zadaly delegace, prováděné ústředními útvary |
| Ústřední útvary úřadu EuropeAid | | | | | | | | | | |
| Delegace | | | | — | — | — | | — | | |

Dotčený systém

Kontroly ex ante

Externí audit

Monitorování

Interní audit

Celkové posouzení

Kvalita

Kvantita / plnění auditního plánu

Monitorovací návštěvy

Kontroly ex post

Audit

Kvalita

Kvantita

Opatření přijatá v návaznosti na jednotlivá auditní zjištění / účelné postupy zpětného získávání prostředků

Celkové monitorování auditů, které zadaly delegace, prováděné ústředními útvary

Ústřední útvary úřadu EuropeAid

Delegace

—

—

—

—

Legenda:

| | účelné |
| --- | --- |
| | částečně účelné |
| | neúčelné |
| — | irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

účelné

částečně účelné

neúčelné

—

irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

(1)  Účetní dvůr rozlišuje pro nejpravděpodobnější míru chyb tři rozpětí: méně než 2 %, mezi 2 % a 5 %, více než 5 %.

Ve složených závorkách {} jsou uvedeny absolutní počty.

---

PŘÍLOHA 2

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA KLÍČOVÉ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

| | Připomínka Účetního dvora | Analýza Účetního dvora | Doporučení Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kontrolní strategie úřadu EuropeAid by měla zahrnovat klíčové ukazatele podporující míru jistoty poskytovanou generálním ředitelem, pokrytí některých kontrol, koordinaci mezi kontrolami ex post a kontrolami ex ante, jakož i potřebné lidské zdroje.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. a)) | V roce 2008 úřad EuropeAid nadále podstatně zkvalitnil své systémy dohledu a kontroly. Začal používat nové zadání auditů a zavedl systém informací o řízení, tzv. CRIS Audit, který by měl zlepšit schopnost úřadu EuropeAid plánovat a monitorovat audity, jakož i schopnost analyzovat a provádět kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu. Výroční zpráva o činnosti je lépe strukturovaná, jasnější a má větší výpovědní hodnotu, zejména díky většímu využití kvantitativních ukazatelů.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 54)
  Úřad EuropeAid stanovil komplexní kontrolní strategii a svou činností se snaží zajistit efektivnější a účelnější provádění kontrol.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55) | Existuje prostor pro jasnější závěry popisující, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a rovněž prostor pro přípravu klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 54) | Komise uznává, že její trvalá snaha o zlepšení celého systému vnitřní kontroly vyžaduje další práci na architektuře systémů kontroly, pokud jde o vnější pomoc a přínos pro prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti. S ohledem na tuto skutečnost a ve spojení s prací Komise v oblasti přijatelného rizika zahájí EuropeAid přezkum své strategie kontroly v roce 2010. |
| 2. | Je nutno provést přezkum, který posoudí, zda ústřední útvary úřadu EuropeAid a delegace mají dostatečné množství lidských zdrojů s požadovanou kvalifikací, které je nezbytné k zajištění kvality kontrol.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. b)) | Výroční zpráva o činnosti zmiňuje významná omezení související s pracovníky. Vysoký podíl zaměstnanců na krátkodobé smlouvy v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a s tím související fluktuace zaměstnanců vedou podle zprávy ke ztrátě institucionální paměti, což má škodlivý vliv na kontinuitu a zviditelnění provozního vedení a efektivní využívání zdrojů. Míra neobsazených pracovních míst v delegacích je nebezpečně vysoká a má rostoucí tendenci.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 30)
  V prostředí nulového růstu pracovních míst v Komisi do roku 2013 řeší úřad EuropeAid personální oblast pomocí tří základních prvků:
  Důkladné každoroční posouzení potřeb založené na pracovním zatížení pro provozní, finanční, kontraktační i auditní oddělení delegací. Výběr a přijímání zaměstnanců, kteří mají kvalifikace a dovednosti nutné pro pokrytí potřeb; výběrové komise jsou složeny ze všech příslušných zeměpisných a tematických útvarů; rozsáhlý program odborné přípravy, který odpovídá současným potřebám správy vnější pomoci v delegaci i v ústředí.
  (Odpověď Komise na bod 31 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008). | V kontextu nulového nárůstu pracovních míst byly podniknuty uspokojivé kroky. | |
| 3. | Je nutno lépe podpořit řízení prováděcích organizací, a to posílením přítomnosti pracovníků delegací v terénu, podporou účetních systémů a odborné přípravy, zejména u projektů realizovaných na základě programových odhadů
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. c)) | Delegace si obecně byly těchto nedostatků vědomy a na uvedené kontroly se spoléhaly jen v omezené míře. Rovněž přijaly příslušná opatření, aby zjištěné nedostatky řešily, zejména požadavkem na povinné audity a ověřování výdajů před finanční uzávěrkou projektů, zadáváním technických auditů platných smluv na stavební práce a zajišťováním technické pomoci pro posílení kapacity útvarů vnitrostátních schvalujících osob. Úřad EuropeAid kromě toho v roce 2008 inicioval činnost, jejímž cílem je vypracovat lepší pokyny a komunikační nástroje k řešení opakujících se nedostatků na úrovni konečných příjemců a prováděcích organizací.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 35) | Byla přijata uspokojivá opatření. | |
| 4. | Při kontrolách, které provádějí delegace před schválením plateb, by se měly lépe zkoumat žádosti o platby a pozornost by se měla intenzivněji zaměřit na existenci, způsobilost a přesnost výdajů. Je třeba zlepšit monitorování práce dohlížitelů a auditorů.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. d)) | Účetní dvůr posoudil kontroly ex ante při zjišťování a opravě chyb jako částečně účelné, zejména pokud jde o výpočet nárokovaných částek, dostupnost požadované podkladové dokumentace a dodržování pravidel pro zadávání zakázek. Jak uvádí bod 25, chyby zjištěné v Angole zapříčinily výjimečné okolnosti, nezpochybňují proto systém kontroly ex ante příslušné delegace.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 33) | Kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se více zaměří na hlavní rizika.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. a)) | Kontroly ex ante každé jednotlivé operace před jejím schválením jsou mechanismem primárního zajištění legality a správnosti. Kontroly ex ante jsou důležité z toho důvodu, že zabraňují chybám a předcházejí nutnosti nápravného opatření. Při provádění kontrol se bere v úvahu úroveň rizika.


  Komise definovala konkrétní zadání technického auditu infrastruktury, která jsou delegacím k dispozici od roku 2009.


  Ústřední útvary úřadu EuropeAid dále provádějí přezkumy kvality zpráv o auditu. |
| 5. | Zavedení systému CRIS Audit by mělo umožnit sledovat pokrytí a výsledky auditů. Kvalitativní informace o vydaných doporučeních a zlepšeních, která je nutno zavést k řešení zjištění, jsou zásadní pro to, aby byl zajištěn hlavní cíle, které zadávání auditů má.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. e)) | Ačkoli v roce 2008 nebyla nová standardizovaná zadání dosud plně uplatňována, protože se jednalo o první rok jejich provádění, je jejich využití u zhruba dvou třetin zahájených auditů a zavedení systému informací o řízení auditů (CRIS Audit) důležitým krokem k zajištění větší konzistentnosti auditních zpráv a vhodného monitorování auditních činností a analýzy výsledků auditu.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 36) | Je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti i analýzu a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. f)) | Systém CRIS Audit je pravidelně zdokonalován a od roku 2009 se používají nové funkce (spojení zadání auditu do systému CRIS s číslem systému CRIS Audit). Na příští měsíce jsou naplánována nová zlepšení, například přesnější zaznamenávání zjištění auditů a nezpůsobilých výdajů. |
| 6. | Následné kontroly operací (kontroly ex post) by měly zahrnovat lepší prověrku podkladové dokumentace, aby bylo zajištěno, že operace nebudou ovlivněny chybami týkajícími se způsobilosti a výskytu, a aby se ověřilo, že kontroly před povolením platby byly přiměřené.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. f)) | Systém úřadu EuropeAid pro kontroly operací ex post je účelným mechanismem, pokud jde o zjišťování chyb v dodržování předpisů, které ovlivňují operace; při zjišťování chyb, které mají dopad na částku platby, je však méně účelný. Účetní dvůr konstatoval, že pokud jde o operace v rámci ERF, ředitelství odpovědné za země AKT v roce 2008 rozšířilo rozsah uvedených kontrol: provádělo systematické kontroly vzorku dokumentů dokládajících vykázané výdaje a přesnosti výpočtů u revizí cen. Dále zavedlo kontroly opatření, která delegace přijaly v návaznosti na zjištění uvedených kontrol, prováděné v šestiměsíčních intervalech. Tento přístup pravděpodobně zlepší relevantnost a účelnost kontrol ex post jak pro účely zkoumání správnosti operací, tak pro posouzení kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 43) | Vzhledem k výsledkům koncepce přijaté ředitelstvím odpovědným za země AKT měl úřad EuropeAid provést přezkum systému pro kontrolu operací ex post s cílem posoudit, zda je rozšíření rozsahu takových kontrol nutné a proveditelné.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. f)) | Pokud jde o kontroly operací ex post, úřad EuropeAid v současné době hodnotí, zda by bylo možné rozšířit kontroly prováděné ředitelstvím pro AKT na další oblasti. To však bude záviset na přidělení priorit a omezení zdrojů. |
| 7. | Měla by být dokončena standardizovaná metodika pro monitorovací návštěvy a měl by se zvýšit počet těchto návštěv. Nová metodika by se měla i nadále zaměřovat na prověřování nastavení a fungování systémů dohledu a kontroly.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. g)) | V roce 2008 provedly ústřední útvary úřadu EuropeAid osm monitorovacích návštěv. Tyto návštěvy byly dobře připraveny a určily příslušná doporučení s cílem zlepšit vnitřní kontrolu v prověřovaných delegacích.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 42) | Byla přijata uspokojivá opatření. | |
| 8. | Referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou by měly být základní požadavky, jako je dostupnost včas zveřejněných a zkontrolovaných účtů, které musí být splněny před udělením rozpočtové podpory.
  (Výroční zpráva za rok 2007, bod 56 písm. a)).
  Úřad EuropeAid by měl před zahájením programu rozpočtové podpory zajistit, aby bylo řízení veřejných financí jednoznačně a úplně posouzeno a aby přijímající země měla věrohodný a relevantní program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. d)). | Ve svých výročních zprávách o ERF za rozpočtové roky 2006 a 2007 Účetní dvůr doporučil, aby referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou byly určité základní požadavky. Komise na toto doporučení nepřistoupila, protože je toho názoru, že stanovení společných minimálních standardů, které by byly jednotným způsobem uplatňovány na všechny země, není vhodné. Jak upozornil Evropský parlament ve své zprávě o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007, tento přístup dává Komisi značnou volnost postupovat podle vlastního uvážení, kterou je ale třeba vyvážit stejně vysokou mírou transparentnosti. Jak uvedl Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT), je proto zapotřebí, aby bylo dodržování dohody z Cotonou prezentováno strukturovaně a formalizovaně.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 45) | Úřad EuropeAid by měl vynakládat úsilí na to, aby svá rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory podpořil tím, že strukturovaným a formálním způsobem prokáže, že přijímající země má příslušný program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků, a že se daná země zaváže tento program provádět.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 56 písm. a)) | Komise souhlasí a dále reviduje své pokyny s cílem řešit tento bod. Dokončení se očekává do konce roku 2009. |
| 9. | Použité ukazatele výkonnosti by měly v příslušných případech umožňovat získání jasných důkazů o pokroku v řízení veřejných financí. Toho lze dosáhnout zpřísněním ukazatelů, které měří pokrok co do výsledků, v kombinaci s procesovými ukazateli výkonnosti jednorázových událostí.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. b)) | Kontrolu opatření přijatých v návaznosti na tato zjištění provede Účetní dvůr v rámci svých auditů, které se nevztahují k prohlášení o věrohodnosti. | |
| 10. | Aby své závěry týkající se pokroku v řízení veřejných financí mohla formulovat strukturovaně, měla by Komise zajistit, aby údaje používané jako východisko pro rozhodování o vyplacení prostředků byly spolehlivé a vycházely spíše z hodnocení událostí, které již nastaly, než z prognóz budoucích událostí.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. c)) | Kontrolu opatření přijatých v návaznosti na tato zjištění provede Účetní dvůr v rámci svých auditů, které se nevztahují k prohlášení o věrohodnosti. | |
| 11. | Měla by se zlepšit kvalita dohod o financování, a to tak, že do nich vždy budou zahrnuty obecné podmínky, jednoznačná ustanovení a jasné požadavky na pokrok v oblasti řízení veřejných financí.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. e)) | Jak se uvádí ve výroční zprávě Účetního dvora o ERF za rozpočtový rok 2007, dohody o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 9. ERF jsou často neúplné nebo nejasné, a neposkytují tak dostatečně jasný rámec k provedení takového strukturovaného a formalizovaného posouzení. V roce 2008 Účetní dvůr konstatoval u dohod o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 10. ERF významné zlepšení. V některých případech existuje prostor pro další zlepšování v oblasti určování prioritních opatření v rámci řízení veřejných financí, která má přijímající země provádět, i zdrojů informací pro kontrolu dodržování dohodnutých podmínek
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 46) | Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby všechny budoucí dohody o financování poskytovaly komplexní a jasné východisko umožňující posoudit splnění podmínek plateb.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 56 písm. b)) | Komise vítá, že Účetní dvůr uznal, že její trvalé úsilí zlepšit jasnost a strukturu způsobilosti posouzení přináší významné výsledky. Zaměřujeme se na pokračování procesu zlepšování s cílem vyloučit v našich posouzeních jakékoli případy nejednoznačnosti. Toho se docílí dalším zdokonalováním pokynů k rozpočtové podpoře, odbornou přípravou a zvyšováním povědomí o důležitosti prokázání způsobilosti strukturovaným a formálním způsobem. |
| 12. | Měla by se vypracovat politika pro oblast lidských zdrojů, která bude vycházet z analýzy kvalifikací a znalostí, jež jsou zapotřebí pro řízení rozpočtové podpory s ohledem na její rostoucí význam.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. f)) | Uchazeči o pracovní místa spojená s rozpočtovou podporou podstupují zkoušku a jsou vybíráni na základě prokázaných znalostí a dovedností v oblasti rozpočtové podpory. Počet školení o rozpočtové podpoře v této oblasti se zvýšil ze 7 kurzů dostupných v roce 2006 na 14 v roce 2007 a na 24 v roce 2008. Tyto kurzy doplňují školení na ústředí, na nichž průměrná účast z delegací představuje 40 %. Také jsou organizovány každoroční regionální semináře pro odborníky v oblasti rozpočtové podpory.
  (Odpověď Komise na bod 31 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008) | Byly podniknuty uspokojivé kroky. | |

Připomínka Účetního dvora

Analýza Účetního dvora

Doporučení Účetního dvora

Odpověď Komise

1.

Kontrolní strategie úřadu EuropeAid by měla zahrnovat klíčové ukazatele podporující míru jistoty poskytovanou generálním ředitelem, pokrytí některých kontrol, koordinaci mezi kontrolami ex post a kontrolami ex ante, jakož i potřebné lidské zdroje.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. a))

V roce 2008 úřad EuropeAid nadále podstatně zkvalitnil své systémy dohledu a kontroly. Začal používat nové zadání auditů a zavedl systém informací o řízení, tzv. CRIS Audit, který by měl zlepšit schopnost úřadu EuropeAid plánovat a monitorovat audity, jakož i schopnost analyzovat a provádět kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu. Výroční zpráva o činnosti je lépe strukturovaná, jasnější a má větší výpovědní hodnotu, zejména díky většímu využití kvantitativních ukazatelů.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 54)

Úřad EuropeAid stanovil komplexní kontrolní strategii a svou činností se snaží zajistit efektivnější a účelnější provádění kontrol.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55)

Existuje prostor pro jasnější závěry popisující, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a rovněž prostor pro přípravu klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 54)

Komise uznává, že její trvalá snaha o zlepšení celého systému vnitřní kontroly vyžaduje další práci na architektuře systémů kontroly, pokud jde o vnější pomoc a přínos pro prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti. S ohledem na tuto skutečnost a ve spojení s prací Komise v oblasti přijatelného rizika zahájí EuropeAid přezkum své strategie kontroly v roce 2010.

2.

Je nutno provést přezkum, který posoudí, zda ústřední útvary úřadu EuropeAid a delegace mají dostatečné množství lidských zdrojů s požadovanou kvalifikací, které je nezbytné k zajištění kvality kontrol.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. b))

Výroční zpráva o činnosti zmiňuje významná omezení související s pracovníky. Vysoký podíl zaměstnanců na krátkodobé smlouvy v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a s tím související fluktuace zaměstnanců vedou podle zprávy ke ztrátě institucionální paměti, což má škodlivý vliv na kontinuitu a zviditelnění provozního vedení a efektivní využívání zdrojů. Míra neobsazených pracovních míst v delegacích je nebezpečně vysoká a má rostoucí tendenci.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 30)

V prostředí nulového růstu pracovních míst v Komisi do roku 2013 řeší úřad EuropeAid personální oblast pomocí tří základních prvků:

Důkladné každoroční posouzení potřeb založené na pracovním zatížení pro provozní, finanční, kontraktační i auditní oddělení delegací. Výběr a přijímání zaměstnanců, kteří mají kvalifikace a dovednosti nutné pro pokrytí potřeb; výběrové komise jsou složeny ze všech příslušných zeměpisných a tematických útvarů; rozsáhlý program odborné přípravy, který odpovídá současným potřebám správy vnější pomoci v delegaci i v ústředí.

(Odpověď Komise na bod 31 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008).

V kontextu nulového nárůstu pracovních míst byly podniknuty uspokojivé kroky.

3.

Je nutno lépe podpořit řízení prováděcích organizací, a to posílením přítomnosti pracovníků delegací v terénu, podporou účetních systémů a odborné přípravy, zejména u projektů realizovaných na základě programových odhadů

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. c))

Delegace si obecně byly těchto nedostatků vědomy a na uvedené kontroly se spoléhaly jen v omezené míře. Rovněž přijaly příslušná opatření, aby zjištěné nedostatky řešily, zejména požadavkem na povinné audity a ověřování výdajů před finanční uzávěrkou projektů, zadáváním technických auditů platných smluv na stavební práce a zajišťováním technické pomoci pro posílení kapacity útvarů vnitrostátních schvalujících osob. Úřad EuropeAid kromě toho v roce 2008 inicioval činnost, jejímž cílem je vypracovat lepší pokyny a komunikační nástroje k řešení opakujících se nedostatků na úrovni konečných příjemců a prováděcích organizací.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 35)

Byla přijata uspokojivá opatření.

4.

Při kontrolách, které provádějí delegace před schválením plateb, by se měly lépe zkoumat žádosti o platby a pozornost by se měla intenzivněji zaměřit na existenci, způsobilost a přesnost výdajů. Je třeba zlepšit monitorování práce dohlížitelů a auditorů.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. d))

Účetní dvůr posoudil kontroly ex ante při zjišťování a opravě chyb jako částečně účelné, zejména pokud jde o výpočet nárokovaných částek, dostupnost požadované podkladové dokumentace a dodržování pravidel pro zadávání zakázek. Jak uvádí bod 25, chyby zjištěné v Angole zapříčinily výjimečné okolnosti, nezpochybňují proto systém kontroly ex ante příslušné delegace.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 33)

Kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se více zaměří na hlavní rizika.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. a))

Kontroly ex ante každé jednotlivé operace před jejím schválením jsou mechanismem primárního zajištění legality a správnosti. Kontroly ex ante jsou důležité z toho důvodu, že zabraňují chybám a předcházejí nutnosti nápravného opatření. Při provádění kontrol se bere v úvahu úroveň rizika.

Komise definovala konkrétní zadání technického auditu infrastruktury, která jsou delegacím k dispozici od roku 2009.

Ústřední útvary úřadu EuropeAid dále provádějí přezkumy kvality zpráv o auditu.

5.

Zavedení systému CRIS Audit by mělo umožnit sledovat pokrytí a výsledky auditů. Kvalitativní informace o vydaných doporučeních a zlepšeních, která je nutno zavést k řešení zjištění, jsou zásadní pro to, aby byl zajištěn hlavní cíle, které zadávání auditů má.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. e))

Ačkoli v roce 2008 nebyla nová standardizovaná zadání dosud plně uplatňována, protože se jednalo o první rok jejich provádění, je jejich využití u zhruba dvou třetin zahájených auditů a zavedení systému informací o řízení auditů (CRIS Audit) důležitým krokem k zajištění větší konzistentnosti auditních zpráv a vhodného monitorování auditních činností a analýzy výsledků auditu.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 36)

Je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti i analýzu a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. f))

Systém CRIS Audit je pravidelně zdokonalován a od roku 2009 se používají nové funkce (spojení zadání auditu do systému CRIS s číslem systému CRIS Audit). Na příští měsíce jsou naplánována nová zlepšení, například přesnější zaznamenávání zjištění auditů a nezpůsobilých výdajů.

6.

Následné kontroly operací (kontroly ex post) by měly zahrnovat lepší prověrku podkladové dokumentace, aby bylo zajištěno, že operace nebudou ovlivněny chybami týkajícími se způsobilosti a výskytu, a aby se ověřilo, že kontroly před povolením platby byly přiměřené.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. f))

Systém úřadu EuropeAid pro kontroly operací ex post je účelným mechanismem, pokud jde o zjišťování chyb v dodržování předpisů, které ovlivňují operace; při zjišťování chyb, které mají dopad na částku platby, je však méně účelný. Účetní dvůr konstatoval, že pokud jde o operace v rámci ERF, ředitelství odpovědné za země AKT v roce 2008 rozšířilo rozsah uvedených kontrol: provádělo systematické kontroly vzorku dokumentů dokládajících vykázané výdaje a přesnosti výpočtů u revizí cen. Dále zavedlo kontroly opatření, která delegace přijaly v návaznosti na zjištění uvedených kontrol, prováděné v šestiměsíčních intervalech. Tento přístup pravděpodobně zlepší relevantnost a účelnost kontrol ex post jak pro účely zkoumání správnosti operací, tak pro posouzení kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 43)

Vzhledem k výsledkům koncepce přijaté ředitelstvím odpovědným za země AKT měl úřad EuropeAid provést přezkum systému pro kontrolu operací ex post s cílem posoudit, zda je rozšíření rozsahu takových kontrol nutné a proveditelné.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. f))

Pokud jde o kontroly operací ex post, úřad EuropeAid v současné době hodnotí, zda by bylo možné rozšířit kontroly prováděné ředitelstvím pro AKT na další oblasti. To však bude záviset na přidělení priorit a omezení zdrojů.

7.

Měla by být dokončena standardizovaná metodika pro monitorovací návštěvy a měl by se zvýšit počet těchto návštěv. Nová metodika by se měla i nadále zaměřovat na prověřování nastavení a fungování systémů dohledu a kontroly.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. g))

V roce 2008 provedly ústřední útvary úřadu EuropeAid osm monitorovacích návštěv. Tyto návštěvy byly dobře připraveny a určily příslušná doporučení s cílem zlepšit vnitřní kontrolu v prověřovaných delegacích.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 42)

Byla přijata uspokojivá opatření.

8.

Referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou by měly být základní požadavky, jako je dostupnost včas zveřejněných a zkontrolovaných účtů, které musí být splněny před udělením rozpočtové podpory.

(Výroční zpráva za rok 2007, bod 56 písm. a)).

Úřad EuropeAid by měl před zahájením programu rozpočtové podpory zajistit, aby bylo řízení veřejných financí jednoznačně a úplně posouzeno a aby přijímající země měla věrohodný a relevantní program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. d)).

Ve svých výročních zprávách o ERF za rozpočtové roky 2006 a 2007 Účetní dvůr doporučil, aby referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou byly určité základní požadavky. Komise na toto doporučení nepřistoupila, protože je toho názoru, že stanovení společných minimálních standardů, které by byly jednotným způsobem uplatňovány na všechny země, není vhodné. Jak upozornil Evropský parlament ve své zprávě o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007, tento přístup dává Komisi značnou volnost postupovat podle vlastního uvážení, kterou je ale třeba vyvážit stejně vysokou mírou transparentnosti. Jak uvedl Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT), je proto zapotřebí, aby bylo dodržování dohody z Cotonou prezentováno strukturovaně a formalizovaně.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 45)

Úřad EuropeAid by měl vynakládat úsilí na to, aby svá rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory podpořil tím, že strukturovaným a formálním způsobem prokáže, že přijímající země má příslušný program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků, a že se daná země zaváže tento program provádět.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 56 písm. a))

Komise souhlasí a dále reviduje své pokyny s cílem řešit tento bod. Dokončení se očekává do konce roku 2009.

9.

Použité ukazatele výkonnosti by měly v příslušných případech umožňovat získání jasných důkazů o pokroku v řízení veřejných financí. Toho lze dosáhnout zpřísněním ukazatelů, které měří pokrok co do výsledků, v kombinaci s procesovými ukazateli výkonnosti jednorázových událostí.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. b))

Kontrolu opatření přijatých v návaznosti na tato zjištění provede Účetní dvůr v rámci svých auditů, které se nevztahují k prohlášení o věrohodnosti.

10.

Aby své závěry týkající se pokroku v řízení veřejných financí mohla formulovat strukturovaně, měla by Komise zajistit, aby údaje používané jako východisko pro rozhodování o vyplacení prostředků byly spolehlivé a vycházely spíše z hodnocení událostí, které již nastaly, než z prognóz budoucích událostí.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. c))

Kontrolu opatření přijatých v návaznosti na tato zjištění provede Účetní dvůr v rámci svých auditů, které se nevztahují k prohlášení o věrohodnosti.

11.

Měla by se zlepšit kvalita dohod o financování, a to tak, že do nich vždy budou zahrnuty obecné podmínky, jednoznačná ustanovení a jasné požadavky na pokrok v oblasti řízení veřejných financí.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. e))

Jak se uvádí ve výroční zprávě Účetního dvora o ERF za rozpočtový rok 2007, dohody o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 9. ERF jsou často neúplné nebo nejasné, a neposkytují tak dostatečně jasný rámec k provedení takového strukturovaného a formalizovaného posouzení. V roce 2008 Účetní dvůr konstatoval u dohod o financování v rámci programů rozpočtové podpory financovaných z 10. ERF významné zlepšení. V některých případech existuje prostor pro další zlepšování v oblasti určování prioritních opatření v rámci řízení veřejných financí, která má přijímající země provádět, i zdrojů informací pro kontrolu dodržování dohodnutých podmínek

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 46)

Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby všechny budoucí dohody o financování poskytovaly komplexní a jasné východisko umožňující posoudit splnění podmínek plateb.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 56 písm. b))

Komise vítá, že Účetní dvůr uznal, že její trvalé úsilí zlepšit jasnost a strukturu způsobilosti posouzení přináší významné výsledky. Zaměřujeme se na pokračování procesu zlepšování s cílem vyloučit v našich posouzeních jakékoli případy nejednoznačnosti. Toho se docílí dalším zdokonalováním pokynů k rozpočtové podpoře, odbornou přípravou a zvyšováním povědomí o důležitosti prokázání způsobilosti strukturovaným a formálním způsobem.

12.

Měla by se vypracovat politika pro oblast lidských zdrojů, která bude vycházet z analýzy kvalifikací a znalostí, jež jsou zapotřebí pro řízení rozpočtové podpory s ohledem na její rostoucí význam.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. f))

Uchazeči o pracovní místa spojená s rozpočtovou podporou podstupují zkoušku a jsou vybíráni na základě prokázaných znalostí a dovedností v oblasti rozpočtové podpory. Počet školení o rozpočtové podpoře v této oblasti se zvýšil ze 7 kurzů dostupných v roce 2006 na 14 v roce 2007 a na 24 v roce 2008. Tyto kurzy doplňují školení na ústředí, na nichž průměrná účast z delegací představuje 40 %. Také jsou organizovány každoroční regionální semináře pro odborníky v oblasti rozpočtové podpory.

(Odpověď Komise na bod 31 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008)

Byly podniknuty uspokojivé kroky.

---