# Europos Sąjungos C 259E/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2009.259.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 259E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. spalio 29d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2009.259.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 259E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. spalio 29d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. balandžio 22 d., antradienis |
| 2009/C 259E/01 | Organų donorystė ir transplantacija: politikos veiksmai ES lygiu2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl organų donorystės ir transplantacijos: politikos veiksmai ES lygiu (2007/2210(INI)) | 1 |
| 2009/C 259E/02 | Savanoriška veikla2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl savanoriškos veiklos naudos ekonominei ir socialinei sanglaudai (2007/2149(INI)) | 9 |
| 2009/C 259E/03 | EIB 2006 m. metinė ataskaita2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko 2006 m. metinės ataskaitos (2007/2251(INI)) | 14 |
| 2009/C 259E/04 | Benamių klausimo sprendimasEuropos Parlamento pareiškimas dėl gatvės benamių klausimo sprendimo | 19 |
| | 2008 m. balandžio 23 d., trečiadienis |
| 2009/C 259E/05 | Pilietinės visuomenės vaidmuo kovos su narkotikais politikoje Europos Sąjungoje2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl pilietinės visuomenės vaidmens kovos su narkotikais politikoje Europos Sąjungoje (2007/2212(INI)) | 22 |
| 2009/C 259E/06 | 10-ojo Europos plėtros fondo programavimo įgyvendinimas2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 10-ojo Europos plėtros fondo programavimo įgyvendinimo (2007/2138(INI)) | 29 |
| 2009/C 259E/07 | Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2007 m. ataskaita2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2007 m. ataskaitos (2007/2268(INI)) | 35 |
| 2009/C 259E/08 | Kinijos politika ir jos įtaka Afrikai2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kinijos politikos ir jos įtakos Afrikai (2007/2255(INI)) | 41 |
| | 2008 m. balandžio 24 d., ketvirtadienis |
| 2009/C 259E/09 | Komisijos 2009 m. metinė politikos strategija2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2009 m. metinės politikos strategijos | 56 |
| 2009/C 259E/10 | Laivo New Flame avarija2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laivo New Flame avarijos ir jos padarinių Alchesiraso įlankoje | 61 |
| 2009/C 259E/11 | 5-asis Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimas2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 5-ojo Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje | 64 |
| 2009/C 259E/12 | Padėtis Birmoje2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Birmoje | 70 |
| 2009/C 259E/13 | Biologinė įvairovė ir biosaugumas2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rengimosi Bonoje, Vokietijoje, vyksiančiai Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijai ir Biosaugumo protokolo šalių susitikimui biologinės įvairovės ir biosaugumo klausimais | 73 |
| 2009/C 259E/14 | Siekis reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (2007/2184(INI)) | 77 |
| 2009/C 259E/15 | Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EB ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos laisvosios prekybos susitarimo | 83 |
| 2009/C 259E/16 | Žalioji knyga dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais (2007/2203(INI)) | 86 |
| 2009/C 259E/17 | Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos valdymas2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos (TAST) valdymo (2006/2248(INI)) | 94 |
| 2009/C 259E/18 | Zimbabvė2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės | 101 |
| 2009/C 259E/19 | Moterų teisės Irane2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Irane | 103 |
| 2009/C 259E/20 | Čadas2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Čade | 106 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2008 m. balandžio 22 d., antradienis

2009/C 259E/01

Organų donorystė ir transplantacija: politikos veiksmai ES lygiu2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl organų donorystės ir transplantacijos: politikos veiksmai ES lygiu (2007/2210(INI))

1

2009/C 259E/02

Savanoriška veikla2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl savanoriškos veiklos naudos ekonominei ir socialinei sanglaudai (2007/2149(INI))

9

2009/C 259E/03

EIB 2006 m. metinė ataskaita2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko 2006 m. metinės ataskaitos (2007/2251(INI))

14

2009/C 259E/04

Benamių klausimo sprendimasEuropos Parlamento pareiškimas dėl gatvės benamių klausimo sprendimo

19

2008 m. balandžio 23 d., trečiadienis

2009/C 259E/05

Pilietinės visuomenės vaidmuo kovos su narkotikais politikoje Europos Sąjungoje2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl pilietinės visuomenės vaidmens kovos su narkotikais politikoje Europos Sąjungoje (2007/2212(INI))

22

2009/C 259E/06

10-ojo Europos plėtros fondo programavimo įgyvendinimas2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 10-ojo Europos plėtros fondo programavimo įgyvendinimo (2007/2138(INI))

29

2009/C 259E/07

Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2007 m. ataskaita2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2007 m. ataskaitos (2007/2268(INI))

35

2009/C 259E/08

Kinijos politika ir jos įtaka Afrikai2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kinijos politikos ir jos įtakos Afrikai (2007/2255(INI))

41

2008 m. balandžio 24 d., ketvirtadienis

2009/C 259E/09

Komisijos 2009 m. metinė politikos strategija2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2009 m. metinės politikos strategijos

56

2009/C 259E/10

Laivo New Flame avarija2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laivo New Flame avarijos ir jos padarinių Alchesiraso įlankoje

61

2009/C 259E/11

5-asis Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimas2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 5-ojo Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje

64

2009/C 259E/12

Padėtis Birmoje2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Birmoje

70

2009/C 259E/13

Biologinė įvairovė ir biosaugumas2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rengimosi Bonoje, Vokietijoje, vyksiančiai Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijai ir Biosaugumo protokolo šalių susitikimui biologinės įvairovės ir biosaugumo klausimais

73

2009/C 259E/14

Siekis reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (2007/2184(INI))

77

2009/C 259E/15

Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EB ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos laisvosios prekybos susitarimo

83

2009/C 259E/16

Žalioji knyga dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais (2007/2203(INI))

86

2009/C 259E/17

Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos valdymas2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos (TAST) valdymo (2006/2248(INI))

94

2009/C 259E/18

Zimbabvė2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės

101

2009/C 259E/19

Moterų teisės Irane2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Irane

103

2009/C 259E/20

Čadas2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Čade

106

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. balandžio 22 d., antradienis |
| 2009/C 259E/21 | Tarpvalstybinis bendradarbiavimas kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje *2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvos siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl Sprendimo 2007/.../TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS)) | 111 |
| 2009/C 259E/22 | Europos ombudsmeno statutas2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimo projektas, iš dalies keičiantis jo 1994 m. kovo 9 d. Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (2006/2223(INI)) | 116 |
| Europos Parlamento sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas 1994 m. kovo 9 d. Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų | 116 |
| | 2008 m. balandžio 23 d., trečiadienis |
| 2009/C 259E/23 | EB ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolas ***2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo (16731/2007 – COM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC)) | 121 |
| 2009/C 259E/24 | Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymas tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tarp linijinės laivybos kompanijų (konsorciumų) rūšims (kodifikuota redakcija) *2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tarp linijinės laivybos kompanijų (konsorciumų) rūšims (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS)) | 121 |
| 2009/C 259E/25 | Mediacija civilinėse ir komercinėse bylose ***II2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tam tikrų mediacijos civilinėse ir komercinėse bylose aspektų (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD)) | 122 |
| 2009/C 259E/26 | Europos palydovinės radijo navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO) ***I2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tolesnio Europos palydovinės radijo navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO) įgyvendinimo (COM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD)) | 123 |
| Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. balandžio 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO) įgyvendinimo | 124 |
| 2009/C 259E/27 | Direktyvos 2003/109/EB taikymo srities išplėtimas asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga *2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/109/EB siekiant išplėsti jos taikymo sritį asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga (COM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS)) | 126 |
| 2009/C 259E/28 | Daugiametės finansinės programos tikslinimas2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo patikslinant daugiametę finansinę programą (COM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI)) | 129 |
| | 2008 m. balandžio 24 d., ketvirtadienis |
| 2009/C 259E/29 | 2009 m. biudžetas, III skirsnis – Komisija. 2009 m. biudžeto struktūra ir prioritetai2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. biudžeto struktūros ir prioritetų (2008/2024(BUD)) | 132 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2008 m. balandžio 22 d., antradienis

2009/C 259E/21

Tarpvalstybinis bendradarbiavimas kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje *2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvos siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl Sprendimo 2007/.../TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS))

111

2009/C 259E/22

Europos ombudsmeno statutas2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimo projektas, iš dalies keičiantis jo 1994 m. kovo 9 d. Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (2006/2223(INI))

116

Europos Parlamento sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas 1994 m. kovo 9 d. Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų

116

2008 m. balandžio 23 d., trečiadienis

2009/C 259E/23

EB ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolas ***2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo (16731/2007 – COM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC))

121

2009/C 259E/24

Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymas tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tarp linijinės laivybos kompanijų (konsorciumų) rūšims (kodifikuota redakcija) *2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tarp linijinės laivybos kompanijų (konsorciumų) rūšims (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS))

121

2009/C 259E/25

Mediacija civilinėse ir komercinėse bylose ***II2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tam tikrų mediacijos civilinėse ir komercinėse bylose aspektų (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD))

122

2009/C 259E/26

Europos palydovinės radijo navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO) ***I2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tolesnio Europos palydovinės radijo navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO) įgyvendinimo (COM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD))

123

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. balandžio 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO) įgyvendinimo

124

2009/C 259E/27

Direktyvos 2003/109/EB taikymo srities išplėtimas asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga *2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/109/EB siekiant išplėsti jos taikymo sritį asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga (COM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS))

126

2009/C 259E/28

Daugiametės finansinės programos tikslinimas2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo patikslinant daugiametę finansinę programą (COM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI))

129

2008 m. balandžio 24 d., ketvirtadienis

2009/C 259E/29

2009 m. biudžetas, III skirsnis – Komisija. 2009 m. biudžeto struktūra ir prioritetai2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. biudžeto struktūros ir prioritetų (2008/2024(BUD))

132

Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2008 m. balandžio 22–24 d. posedžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosedžių protokolai paskelbti OL C 154 E, 2008 6 19.2008 m. balandžio 22 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2006 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 88, 2009 3 31.

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2008 m. balandžio 22 d., antradienis

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/1

---

Organų donorystė ir transplantacija: politikos veiksmai ES lygiu

P6_TA(2008)0130

2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl organų donorystės ir transplantacijos: politikos veiksmai ES lygiu (2007/2210(INI))

(2009/C 259 E/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 152 straipsnio 4 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 152 straipsnio 4 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Organų donorystė ir transplantacija: politikos veiksmai ES lygiu“ (COM(2007)0275), ir į kartu su šiuo komunikatu paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Poveikio vertinimas“ (SEC(2007)0705), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Organų donorystė ir transplantacija: politikos veiksmai ES lygiu“ (COM(2007)0275), ir į kartu su šiuo komunikatu paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Poveikio vertinimas“ (SEC(2007)0705),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/23/EB, nustatančią žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/23/EB, nustatančią žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (1),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/20/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros klinikinės praktikos įgyvendinimu atliekant žmonėms skirtų vaistų klinikinius tyrimus, suderinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/20/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros klinikinės praktikos įgyvendinimu atliekant žmonėms skirtų vaistų klinikinius tyrimus, suderinimo (4),

| — | atsižvelgdamas Pasaulio sveikatos organizacijos pagrindinius principus dėl žmogaus organų transplantacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Pasaulio sveikatos organizacijos pagrindinius principus dėl žmogaus organų transplantacijos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl žmogaus teisių ir biomedicinos ir į jos papildomą protokolą dėl žmogaus organų ir audinių transplantacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl žmogaus teisių ir biomedicinos ir į jos papildomą protokolą dėl žmogaus organų ir audinių transplantacijos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos pranešimą „Organų trūkumo panaikinimas. Esama padėtis ir organų donorystės tobulinimo strategijos“ (1999 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos pranešimą „Organų trūkumo panaikinimas. Esama padėtis ir organų donorystės tobulinimo strategijos“ (1999 m.),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos pranešimą „Organų, audinių ir ląstelių saugos ir kokybės užtikrinimo vadovas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos pranešimą „Organų, audinių ir ląstelių saugos ir kokybės užtikrinimo vadovas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 13 d. dokumentą, parengtą Briuselyje po pirmojo nacionalinių ekspertų susitikimo organų donorystės ir transplantacijos klausimais Bendrijos lygmeniu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 13 d. dokumentą, parengtą Briuselyje po pirmojo nacionalinių ekspertų susitikimo organų donorystės ir transplantacijos klausimais Bendrijos lygmeniu (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Piliečių laisvės, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0090/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Piliečių laisvės, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0090/2008),

| A. | kadangi organų transplantacijos poreikis Europos Sąjungoje nuolat auga ir auga sparčiau nei aukojamų organų skaičius, kadangi ES į donorų laukiančiųjų sąrašus įrašyta daugiau kaip 60 000 pacientų, kuriems reikalinga organų transplantacija, ir kadangi daug pacientų miršta dėl nuolatinio organų trūkumo, kadangi donorų skaičiaus didėjimas nebūtinai reiškia transplantacijos laukiančių pacientų sąrašų trumpėjimą, |
| --- | --- |

A.

kadangi organų transplantacijos poreikis Europos Sąjungoje nuolat auga ir auga sparčiau nei aukojamų organų skaičius, kadangi ES į donorų laukiančiųjų sąrašus įrašyta daugiau kaip 60 000 pacientų, kuriems reikalinga organų transplantacija, ir kadangi daug pacientų miršta dėl nuolatinio organų trūkumo, kadangi donorų skaičiaus didėjimas nebūtinai reiškia transplantacijos laukiančių pacientų sąrašų trumpėjimą,

| B. | kadangi sparčiai auga neteisėta prekyba organais, žmogaus organų prekyba ir „transplantacijos turizmas“, o tai nesuderinama su pagarba žmogaus orumui, kadangi esama ryšio tarp organų stokos ir neteisėtos prekybos organais, kadangi reikia daugiau duomenų apie neteisėtą prekybą organais, |
| --- | --- |

B.

kadangi sparčiai auga neteisėta prekyba organais, žmogaus organų prekyba ir „transplantacijos turizmas“, o tai nesuderinama su pagarba žmogaus orumui, kadangi esama ryšio tarp organų stokos ir neteisėtos prekybos organais, kadangi reikia daugiau duomenų apie neteisėtą prekybą organais,

| C. | kadangi verčiantis neteisėta komercine organų transplantacija nekreipiama dėmesio į saugą ir dėl to gali kilti pavojus donoro ir recipiento gyvybei, |
| --- | --- |

C.

kadangi verčiantis neteisėta komercine organų transplantacija nekreipiama dėmesio į saugą ir dėl to gali kilti pavojus donoro ir recipiento gyvybei,

| D. | kadangi keturios valstybės narės iki šiol neratifikavo Jungtinių Tautų konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, penkios valstybės narės neratifikavo jos papildomo Protokolo dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja (Palermo protokolas) ir devynios valstybės narės neratifikavo JT neprivalomojo protokolo dėl prekybos vaikais, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos bei 17 valstybių narių neratifikavo Europos Tarybos konvencijos dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis, |
| --- | --- |

D.

kadangi keturios valstybės narės iki šiol neratifikavo Jungtinių Tautų konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, penkios valstybės narės neratifikavo jos papildomo Protokolo dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja (Palermo protokolas) ir devynios valstybės narės neratifikavo JT neprivalomojo protokolo dėl prekybos vaikais, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos bei 17 valstybių narių neratifikavo Europos Tarybos konvencijos dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis,

| E. | kadangi neseniai apskaičiuota, kad prekybos organais atvejų, palyginti su visų kitų formų nelegalios prekybos atvejais, yra žymiai mažiau, tačiau prekyba organais ir audiniais – tai didėjanti pasaulinio masto problema, su kuria susiduriama nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis ir kuri grindžiama paklausa (ES apskaičiuota 150–250 atvejų per metus), |
| --- | --- |

E.

kadangi neseniai apskaičiuota, kad prekybos organais atvejų, palyginti su visų kitų formų nelegalios prekybos atvejais, yra žymiai mažiau, tačiau prekyba organais ir audiniais – tai didėjanti pasaulinio masto problema, su kuria susiduriama nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis ir kuri grindžiama paklausa (ES apskaičiuota 150–250 atvejų per metus),

| F. | kadangi prekyba organais ir audiniais yra viena iš prekybos žmonėmis formų – o tai yra rimtas pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas, ypač atsižvelgiant į žmogaus orumą ir fizinę neliečiamybę, dėl kurio gali būti pakenkta piliečių pasitikėjimui teisėta transplantacijos sistema ir todėl toliau gali būti stokojama savanoriškai dovanojamų organų ir audinių, |
| --- | --- |

F.

kadangi prekyba organais ir audiniais yra viena iš prekybos žmonėmis formų – o tai yra rimtas pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas, ypač atsižvelgiant į žmogaus orumą ir fizinę neliečiamybę, dėl kurio gali būti pakenkta piliečių pasitikėjimui teisėta transplantacijos sistema ir todėl toliau gali būti stokojama savanoriškai dovanojamų organų ir audinių,

| G. | kadangi kokybė, sauga, veiksmingumas ir skaidrumas yra esminiai aspektai, lemiantys, kad transplantacija kaip gydymas būtų naudinga visuomenei, |
| --- | --- |

G.

kadangi kokybė, sauga, veiksmingumas ir skaidrumas yra esminiai aspektai, lemiantys, kad transplantacija kaip gydymas būtų naudinga visuomenei,

| H. | kadangi organų transplantacija yra vienintelis įmanomas tokių organų, kaip kepenys, plaučiai ir širdis, nepakankamumo paskutinėmis stadijomis gydymas ir ekonominiu požiūriu efektyviausias paskutinės stadijos inkstų nepakankamumo gydymo būdas; kadangi organų transplantacija leidžia gelbėti gyvybes ir gerinti gyvenimo kokybę, |
| --- | --- |

H.

kadangi organų transplantacija yra vienintelis įmanomas tokių organų, kaip kepenys, plaučiai ir širdis, nepakankamumo paskutinėmis stadijomis gydymas ir ekonominiu požiūriu efektyviausias paskutinės stadijos inkstų nepakankamumo gydymo būdas; kadangi organų transplantacija leidžia gelbėti gyvybes ir gerinti gyvenimo kokybę,

| I. | kadangi transplantacijų skaičiai, organų šaltiniai (gyvas ir miręs donoras), ir netgi organų donorystės ir transplantacijos kokybės ir saugos reikalavimai valstybėse narėse ir tarp jų yra labai skirtingi, skiriasi ir transplantacijos organizavimo tvarka, todėl ES taikomi nevienodi standartai, |
| --- | --- |

I.

kadangi transplantacijų skaičiai, organų šaltiniai (gyvas ir miręs donoras), ir netgi organų donorystės ir transplantacijos kokybės ir saugos reikalavimai valstybėse narėse ir tarp jų yra labai skirtingi, skiriasi ir transplantacijos organizavimo tvarka, todėl ES taikomi nevienodi standartai,

| J. | kadangi valstybėse narėse galioja skirtinga teisinė tvarka (sutikimas, atsisakymas) ir skirtingų valstybių narių patirtis rodo, kad teisinės sistemos įtaka donorų skaičiui yra gana maža, |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybėse narėse galioja skirtinga teisinė tvarka (sutikimas, atsisakymas) ir skirtingų valstybių narių patirtis rodo, kad teisinės sistemos įtaka donorų skaičiui yra gana maža,

| K. | kadangi dažna alternatyva transplantacijai yra intensyvi priežiūra, kuri yra nemaloni pacientui ir užkrauna naštą sveikatos priežiūros sistemoms ir pacientų šeimoms bei slaugytojams, |
| --- | --- |

K.

kadangi dažna alternatyva transplantacijai yra intensyvi priežiūra, kuri yra nemaloni pacientui ir užkrauna naštą sveikatos priežiūros sistemoms ir pacientų šeimoms bei slaugytojams,

| L. | kadangi organų donorystė ir transplantacija yra opūs kompleksiniai klausimai, apimantys ne tik medicininius, bet ir teisinius bei etinius aspektus, o jiems plėtoti reikia visapusiško pilietinės visuomenės dalyvavimo, |
| --- | --- |

L.

kadangi organų donorystė ir transplantacija yra opūs kompleksiniai klausimai, apimantys ne tik medicininius, bet ir teisinius bei etinius aspektus, o jiems plėtoti reikia visapusiško pilietinės visuomenės dalyvavimo,

| M. | kadangi organų naudojimas gydyti yra susijęs su užkrečiamųjų ir kitų ligų perdavimo pavojumi, |
| --- | --- |

M.

kadangi organų naudojimas gydyti yra susijęs su užkrečiamųjų ir kitų ligų perdavimo pavojumi,

| N. | kadangi tarp valstybių narių jau vyko organų mainai ir jau esama įvairių Europos organų mainų organizacijų (pvz., „Scandiatransplant“, „Eurotransplant“), |
| --- | --- |

N.

kadangi tarp valstybių narių jau vyko organų mainai ir jau esama įvairių Europos organų mainų organizacijų (pvz., „Scandiatransplant“, „Eurotransplant“),

| O. | kadangi esama patirtis (pvz., Ispanijos modelis, Belgijos „GIFT“ projektas, „DOPKI“, „Alliance-O“) rodo teigiamus rezultatus ir į ją turėtų būti atsižvelgiama, |
| --- | --- |

O.

kadangi esama patirtis (pvz., Ispanijos modelis, Belgijos „GIFT“ projektas, „DOPKI“, „Alliance-O“) rodo teigiamus rezultatus ir į ją turėtų būti atsižvelgiama,

| P. | kadangi visuomenės informuotumas, konkreti teigiama informacija ir specializuotas specialistų parengimas bei jų komunikaciniai gebėjimai turi atlikti svarbų vaidmenį didinant norą būti donoru, |
| --- | --- |

P.

kadangi visuomenės informuotumas, konkreti teigiama informacija ir specializuotas specialistų parengimas bei jų komunikaciniai gebėjimai turi atlikti svarbų vaidmenį didinant norą būti donoru,

| Q. | kadangi, siekiant ateityje sumažinti žmonių, kuriems reikalinga organų transplantacija, skaičių, reikia pradėti taikyti veiksmingas visuomenės sveikatos priemones, skirtas chroniškoms ligoms, sukeliančioms organų nepakankamumą, pvz., chroniškoms inkstų ligoms, anksti nustatyti ir kontroliuoti. |
| --- | --- |

Q.

kadangi, siekiant ateityje sumažinti žmonių, kuriems reikalinga organų transplantacija, skaičių, reikia pradėti taikyti veiksmingas visuomenės sveikatos priemones, skirtas chroniškoms ligoms, sukeliančioms organų nepakankamumą, pvz., chroniškoms inkstų ligoms, anksti nustatyti ir kontroliuoti.

1.   palankiai vertina Komisijos komunikatą „Organų donorystė ir transplantacija: politikos veiksmai ES lygiu“, kuriame siūlomas labai gerai įvertintas kompleksinis trijų ramsčių metodas;

Teisės aktas

2.   laukia Komisijos pasiūlymo dėl direktyvos, kurioje būtų nustatomi organų donorystės, įsigijimo, ištyrimo, konservavimo, vežimo ir paskirstymo visoje ES kokybės ir saugos standartai ir šiems kokybės ir saugos standartams vykdyti reikalingi ištekliai; tačiau pabrėžia, kad šis būsimas teisės aktas turėtų neužkrauti valstybėms narėms ar paslaugų teikėjams papildomos administracinės naštos ir kelti grėsmės esamai gerai praktikai ar praktikai, pritaikytai prie individualiose valstybėse narėse vyraujančių sąlygų ir aplinkybių, ar nustatyti tokius reikalavimus, dėl kurių sumažėtų potencialių ir faktinių donorų skaičius;

3.   pažymi, kad šis naujas teisės aktas turėtų papildyti ir sustiprinti valstybių narių pastangas siekiant įtvirtinti aktyvų ir veiksmingą koordinavimo metodą ir nedrausti pradėti taikyti ar išsaugoti griežtesnes priemones;

4.   pabrėžia, kad direktyvoje turėtų būti atsižvelgta į medicinos mokslo padarytą pažangą;

Valstybių narių bendradarbiavimas

5.   išreiškia susirūpinimą, kad transplantacijai turimų žmogaus organų nepakanka pacientų poreikiams patenkinti; mano, kad organų (ir donorų) trūkumas yra pagrindinis valstybėms narėms tenkantis iššūkis organų transplantacijos srityje; primena, kad šiuo metu Europoje transplantacijos laukiančių sąrašuose yra tūkstančiai pacientų ir jų mirtingumo rodiklis didžiulis;

6.   pažymi, kad organai turėtų būti skiriami atsižvelgiant į pacientų medicininį gebėjimą priimti organą; mano, kad neturėtų būti toleruojama diskriminacija, nesusijusi su paciento galimybėmis priimti organą;

7.   pabrėžia, kad organų donorystė yra dovana; todėl pabrėžia, kad nors labai svarbu rasti didžiulio organų trūkumo ES problemos sprendimą, turi būti gerbiama ir ginama laisvė pačiam spręsti, aukoti organą ar ne;

8.   atkreipia dėmesį, kad ES esama didelių skirtumų organų šaltinių požiūriu (mirę ar gyvi donorai), taip pat kad valstybėms narėms labai skirtingai sekasi didinti savo donorų skaičių, kad valstybėse narėse taikomi skirtingi kokybės ir saugos reikalavimai, skirtinga organų donorystės ir transplantacijos organizavimo tvarka ir skirtingas medikų ir paramedikų ugdymas ir rengimas; mano, kad šiuos skirtumus iš dalies galima paaiškinti ekonominiais, struktūriniais, administraciniais, kultūriniais, etiniais, religiniais, istoriniais ir socialiniais veiksniais, vis dėlto esminis veiksnys, ko gero, yra viso proceso iki pat donorystės ir transplantacijos organizavimas;

9.   todėl tvirtai įsitikinęs, kad esama didelių galimybių ES valstybėms narėms dalytis patirtimi ir kad tai padidins donorų skaičių ir visoje ES sudarys vienodas sąlygas gauti organą persodinimui; todėl laukia Komisijos veiksmų plano dėl stipresnio valstybių narių bendradarbiavimo, kad:

| — | padidėtų organų prieinamumas, |
| --- | --- |

—

padidėtų organų prieinamumas,

| — | pagerėtų transplantacijos sistemų veiksmingumas ir prieinamumas, |
| --- | --- |

—

pagerėtų transplantacijos sistemų veiksmingumas ir prieinamumas,

| — | padidėtų visuomenės informuotumas, |
| --- | --- |

—

padidėtų visuomenės informuotumas,

| — | būtų užtikrinta kokybė ir sauga; |
| --- | --- |

—

būtų užtikrinta kokybė ir sauga;

10.   todėl pabrėžia, kad ypač svarbu sukurti gerai suplanuotas veiklos sistemas ir skatinti valstybėse narėse ir tarp jų bei prireikus tarptautiniu lygiu pasiteisinusius modelius; siūlo, kad veiklos sistemas turėtų sudaryti tinkama teisinė sistema, techninė ir logistinė infrastruktūra, psichologinė ir organizacinė pagalba, taip pat tinkama organizacinė struktūra bei tinkama ligoninių ir kitų gydymo įstaigų su aukštos kvalifikacijos personalu organizacinė struktūra, taip pat aiškios nuostatos dėl atsekamumo bei sąžininga, veiksminga ir teisinga organų paskirstymo ir prieigos prie jų sistema;

Organų prieinamumo didinimas

11.   pažymi, kad valstybės narės pačios renkasi teisinį modelį; pažymi, kad ES taikomi du skirtingi modeliai; mano, kad teisines sistemas nebūtina adaptuoti ar suderinti; kviečia valstybes nares savo teisės aktuose numatyti galimybę paskirti teisinį atstovą, kuris po žmogaus mirties spręstų donorystės klausimą;

12.   ragina valstybes nares panaudoti visą donorystės po mirties potencialą; todėl ragina valstybes nares kuo daugiau investuoti į savo organizacinės sistemos patobulinimą:

| — | didinant jautrumą, mokant ir rengiant medikus ir paramedikus, |
| --- | --- |

—

didinant jautrumą, mokant ir rengiant medikus ir paramedikus,

| — | finansiškai remiant ligonines, kad jos galėtų skirti „etatinius transplantacijos koordinatorius“ (gydytojus, kurie dirbtų intensyvios priežiūros skyriuose ir turėtų savo medikų komandą). jų funkcija būtų aktyviai ieškoti potencialių donorų ir susisiekti su jų šeimomis, |
| --- | --- |

—

finansiškai remiant ligonines, kad jos galėtų skirti „etatinius transplantacijos koordinatorius“ (gydytojus, kurie dirbtų intensyvios priežiūros skyriuose ir turėtų savo medikų komandą). jų funkcija būtų aktyviai ieškoti potencialių donorų ir susisiekti su jų šeimomis,

| — | kiekvienoje Europos ligoninėje ar ligoninių grupėje, kur tik yra organų donorystės galimybių, vykdant kokybės gerinimo programas; |
| --- | --- |

—

kiekvienoje Europos ligoninėje ar ligoninių grupėje, kur tik yra organų donorystės galimybių, vykdant kokybės gerinimo programas;

13.   prašo valstybių narių įvertinti „išplėstinio donorų rato“ donorų (senyvo amžiaus donorų, tam tikromis ligomis sergančių donorų) organų panaudojimo galimybę, kad padidėtų organų prieinamumas, atsižvelgiant į kokybės ir saugos aspektus;

14.   mano, kad gali būti persodinamas ne visai tinkamas organas; tada sprendimus dėl organų persodinimo konkretiems pacientams, pagrįstus rizikos ir naudos santykio analize, priimtų transplantacijos specialistų grupė, pasitarusi su pacientu ir (arba) jo šeima;

15.   prašo valstybių narių, kuriose gyviesiems leidžiama aukoti organus, atsižvelgti į kokybės ir saugos aspektus; tačiau pabrėžia, kad gyvų žmonių organų donorystė turėtų būtų traktuojama tik kaip papildanti mirusių žmonių organų donorystę;

16.   pripažįsta, kad išplėtus donorų ratą, gydytojus gali neraminti padidėjusi persodinto organo atmetimo ir laipsniško jo funkcijos sunykimo tikimybė, todėl prašo Komisijos ir valstybių narių remti organų atmetimo prevencijos ir gydymo metodus, kad gydytojai galėtų be baimės persodinti „išplėstinio organų rato“ donorų organus;

17.   pripažįsta, kad biotechnologijos jau siūlo persodintų organų atmetimo pavojaus klausimo sprendimo būdus, pavyzdžiui, atmetimo tikimybę mažinantį gydymą, kuris, be kita ko, padės didinti organų prieinamumą, nes leis gydytojams sumažinti ar netgi visiškai panaikinti atmetimo pavojų; tikina, kad tai padės didinti „išplėstinio donorų rato“ donorų skaičių, nes sumažins išplėstinių donorų organų programų riziką;

18.   prašo valstybių narių iki 2010 m. sausio mėn. atšaukti teisės aktus, pagal kuriuos donorų organai gali būti persodinami tik valstybėje narėje;

19.   prašo valstybių narių imtis būtinų priemonių transplantacijos chirurgų švietimo ir parengimo, komandinio darbo ir atlyginimų srityje;

20.   pabrėžia, kad svarbu finansuoti organų įsigijimą ir transplantaciją pagal atskirą biudžeto eilutę siekiant, kad transplantacija netaptų ligonines atgrasančiu veiksniu;

21.   pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad organų donorystė liktų griežtai nekomercinė;

22.   pritaria priemonėms, kuriomis siekiama medicininiu, taip pat psichologiniu ir socialiniu požiūriu apsaugoti gyvus donorus ir užtikrinti, kad organų donorystė būtų pagrįsta altruizmu ir laisva valia, uždraudžiant tiesioginius atsiskaitymus tarp donoro ir recipiento, negaunant jokio kito atlygio, išskyrus kompensaciją, kuri būtų tik tokio dydžio, kad atlygintų donorystės išlaidas ir nepatogumus; prašo valstybių narių užtikrinti mirusių ir gyvų donorų, kurie neturi nei genetinio, nei emocinio ryšio su recipientu, anonimiškumą, kai pagal nacionalinius teisės aktus tokia donorystė galima; ragina valstybes nares apibrėžti sąlygas, kuriomis ši kompensacija galėtų būti teikiama;

23.   ragina valstybes nares priimti ir išlaikyti griežtas teisines nuostatas, susijusias su transplantacija iš gyvų donorų, kurie nėra šeimos nariai, siekiant užtikrinti sistemos skaidrumą ir užkirsti kelią neteisėto organų pardavimo arba priverstinės donorystės galimybėms; taigi, gyvi donorai, kurie nėra šeimos nariai, galėtų dovanoti organus tik laikydamiesi nacionalinėje teisėje nurodytų sąlygų ir gavę atitinkamos nepriklausomos įstaigos leidimą;

24.   ragina valstybes nares užtikrinti, kad gyvi donorai nebūtų diskriminuojami, ypač draudimo sistemų;

25.   ragina valstybes nares užtikrinti, kad gyviems donorams būtų grąžinamos socialinės apsaugos išlaidos;

26.   mano, kad ateityje, jei tik bus užtikrintas atsekamumas, biotechnologijos gali suteikti mokslininkams galimybę užauginti organus iš esamų audinių ir ląstelių, paimtų arba iš pačių pacientų, arba iš kitų audinių donorų; prašo Komisiją skatinti tokius mokslinius tyrimus, kuriuos dažnai vykdo Europoje besikuriančios biotechnologijų MVĮ pagal valstybėse narėse nustatytas kultūrines ir etines sistemas ir Pagrindinių teisių chartiją bei Europos Tarybos konvenciją dėl žmogaus teisių ir biomedicinos;

27.   pažymi, kad keli klinikiniai bandymai, atlikti su žmonėmis, įrodė suaugusiųjų kamieninių ląstelių gydymo veiksmingumą taikant kelias ląstelių pakeitimo terapijas;

Transplantacijos sistemų veiksmingumas ir prieinamumas

28.   atkreipia dėmesį, kad nors kelios valstybės narės nustatė privalomą transplantacijos procedūrų registraciją ir yra keli savanoriški registrai, visa apimančios duomenų apie įvairias transplantacijos rūšis ir jų rezultatus rinkimo sistemos nėra; tvirtai rekomenduoja įkurti nacionalinius gyvų donorų stebėjimo registrus ir pacientų po transplantacijos bei transplantacijos procedūrų stebėjimo registrus; pabrėžia, kad šie registrai turi būti nuolat atnaujinami; pabrėžia, kad svarbu, jog ES valstybės narės kauptų palyginamus duomenis;

29.   prašo Komisijos rekomenduoti valstybėms narėms tam tikras gaires dėl registracijos siekiant užtikrinti, kad registruoti asmenys pateiktų tam tikrą informaciją apie savo ligos istoriją ir kad būtų užtikrinta donoro organų kokybė ir sauga, kadangi registracija – tai ne tik vardo įregistravimas, ji gali turėti padarinių ir donorui, ir organo recipientui;

30.   kviečia Komisiją palengvinti techninių ir etinių standartų pagrindo kūrimą organų donorystės saugai, kokybei ir veiksmingumui donorystės ir transplantacijis srityje valdyti, kuris galėtų būti modelis valstybėms narėms; prašo Komisiją įkurti ES mechanizmą, kuris skatintų valstybių narių veiklos organų donorystės ir transplantacijos srityje koordinavimą;

31.   mano, kad ES valstybių narių bendradarbiavimas, kuris Komisijos komunikate nepakankamai pabrėžiamas, potencialiai naudingas ir organų dalijimosi tarp ES valstybių narių medicininių bei techninių galimybių požiūriu, atsižvelgiant į geografinius tokių mainų apribojimus ir į galimą poveikį organų gyvybingumui; į tai atsižvelgdamas pabrėžia gerus tarptautinių sistemų rezultatus; įsitikinęs, kad organų dalijimasis gali būti labai naudingas, ypač kai transplantacijos procesas yra sudėtingas (pvz., kaip pacientai labai jautrūs ar skubiai operuotini, taip pat kai pacientai ypatingos būklės ir sunku rasti jiems tinkamą donorą);

32.   kviečia Komisiją kartu su valstybėmis narėmis atlikti visų su valstybėse narėse atliekama organų transplantacija ne ES gyventojams susijusių klausimų tyrimą ir parengti elgesio kodeksą su taisyklėmis ir sąlygomis, kuriomis mirusių ES donorų paaukoti organai galėtų būti skiriami ne ES gyventojams;

33.   pabrėžia, kad būtinas geras sveikatos priežiūros specialistų ir atsakingų nacionalinės valdžios institucijų bendradarbiavimas, kuris teiktų pridėtinę vertę; prašo Komisijos padėti kurti valstybių narių nacionalinių transplantacijos organizacijų sąjungas, kuriose būtų bendradarbiaujama teisiniu, etiniu ir techniniu lygiu; pripažįsta, kad kai kuriose valstybėse narėse, kuriose donorų skaičius nedidelis, yra transplantacijos medicinos problemų, kurių neįmanoma tinkamai išspręsti; įsitikinęs, kad bendradarbiavimas Europos mastu galėtų būti ypač naudingas mažosioms valstybėms narėms;

34.   ragina įvesti ES donoro kortelę, papildysiančią esamas nacionalines sistemas;

35.   mano, kad skatinant organų prieinamumą ir saugą būtų naudingas tarptautinis bendradarbiavimas; pabrėžia, kad šioje srityje būtų naudingos ir bendro pobūdžio taisyklės dėl gerosios medicininės patirties, diagnozavimo metodų ir išsaugojimo; prašo valstybių narių aktyviai skatinti tokį bendradarbiavimą ir taikyti šią bendro pobūdžio taisyklių sistemą;

Visuomenės informuotumo didinimas

36.   pabrėžia, kad svarbu didinti visuomenės informuotumą organų donorystės ir transplantacijos klausimu, nes tai gali padėti identifikuoti organų donorus ir taip padidinti organų prieinamumą; todėl ragina Komisiją, valstybes nares ir pilietinę visuomenę struktūriškai stiprinti organų donorystės skatinimą, ypač jaunimui mokyklose; tam siūlo pasitelkti garsius asmenis (pvz., sportininkus ir sportininkes) ir vykdyti šviečiamąsias programas;

37.   pažymi, kad informacija apie organų donorystę ir transplantaciją turėtų būti teikiama skaidriai, nešališkai ir neįsakmiai bei apimti įvairius su organų aukojimu susijusius klausimus, t. y. kad galima aukoti ne vieną organą, kad galima aukoti audinius;

38.   pabrėžia, kad laisva valia priimtas sprendimas aukoti organus ar neaukoti yra išskirtinė donoro teisė, kurią reikia gerbti, ir kad organų donorystė turi būti laikoma vieno žmogaus dovana kitam; pažymi, kad tai turi atsispindėti ir vartojamoje kalboje, vengiant ekonominės terminijos, kuri duoda mintį, kad organai gali būti laikomi preke vidaus rinkoje;

39.   ragina Komisiją atsižvelgti į Europos interneto svetainės organų donorystės tema (7), taip pat Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) svetainės (8) tolesnį vystymą ir išplėtimą, įtraukiant visas ES valstybes nares ir visas oficialiąsias ES kalbas ir siekiant nurodyti visą tinkamą informaciją bei visus duomenis organų donorystės ir transplantacijos klausimais;

40.   ragina Komisiją ir valstybes nares propaguoti donorų dieną ir rekomenduoja imtis veiksmų, pabrėžiančių gerus transplantacijos rezultatus ir svarbą;

41.   įsitikinęs, kad labai veiksmingas organų prieinamumo padidinimo būdas yra didesnis visuomenės informavimas, taip pat vietos ir regioniniu lygiu; ragina Komisiją, valstybes nares ir pilietinės visuomenės organizacijas, bažnyčias ir religines bei humanistų bendruomenes prisidėti prie šios visuomenės informavimo apie galimybę būti organų donoru veiklos atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės kultūrinius ypatumus; pabrėžia, kad registruoti donorai atlieka svarbų vaidmenį skatinant organų donorystę, nes taip jie skatina savo šeimos narius ir draugus patiems tapti donorais;

42.   pripažįsta, kad svarbu gerinti sveikatos priežiūros specialistų komunikacinius gebėjimus, pavyzdžiui, parengiant informavimo gaires; pažymi, kad reikia profesionalaus požiūrio į komunikaciją ir komunikacijos specialistų pagalbos šioje srityje; ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ir informacijos turiniui, ir tam, kaip geriausia būtų kalbėti polemiškiausiais klausimais; pabrėžia, kad svarbu reguliariai rengti susitikimus su žiniasklaidos atstovais, skirtus informuoti apie gerus transplantacijos rezultatus ir jos svarbą;

43.   pritaria, kad reikia įkurti specialią transplantacijos klausimams skirtą telefono liniją su vienu numeriu, kurią valdytų nacionalinė transplantacijos organizacija, kur tokia organizacija egzistuoja, ir kuri veiktų visą parą bei per kurią į klausimus atsakinėtų tinkamai parengti ir patyrę specialistai (medicinos, teisės), galintys visiems interesantams greitai pateikti reikalingą ir tikslią informaciją;

44.   prašo Komisijos remti mokslinius tyrimus organų donorystės ir transplantacijos, netrukdomos nacionalinių sienų, srityje, kad būtų galima išsiaiškinti, kokią įtaką sprendimui pasiūlyti organus donorystei turi tautybė, kilmės šalis, religija, išsilavinimas ir priklausymas vienai ar kitai socialinei ir ekonominei klasei; prašo Komisijos ir valstybių narių greitai paskleisti šių tyrimų rezultatus, siekiant informuoti visuomenę ir keisti klaidingas nuomones;

Kokybės ir saugos gerinimas

45.   pripažįsta, kad gyvybiškai svarbu užtikrinti organų donorystės ir transplantacijos kokybę ir saugą; pažymi, kad tai turės poveikio mažinant persodinimo riziką ir dėl to sumažės neigiami padariniai; pripažįsta, kad kokybės ir saugos gerinimas gali turėti įtakos organų prieinamumui, o pastarasis gali paveikti kokybės ir saugos gerinimą; prašo Komisijos padėti valstybėms narėms rengti nacionalinius teisės aktus ir kurti reguliavimo sistemą siekiant padidinti kokybę ir saugą užtikrinant, kad tai neturės neigiamo poveikio transplantacijai reikalingų organų prieinamumui;

46.   pripažįsta, kad turėtų būti stebimi ir vertinami transplantacijos ir donorystės rezultatai; pabrėžia, kad, remiantis geriausiąja valstybių narių taikoma patirtimi, reikėtų skatinti taikyti bendrą duomenų analizės metodiką siekiant kuo geriau palyginti valstybių narių rezultatus;

47.   prašo valstybių narių pailginti pacientų po transplantacijos stebėjimo laiką iki kelerių metų, o geriausia iki tol, kol pacientas gyvena ir (arba) kol persodintas organas funkcionuoja;

48.   ragina Komisiją Europos Bendrijų 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programoje (2007–2013 m.) numatyti lėšų geresnių ir tikslesnių diagnozavimo metodų, kurie leistų anksti ir veiksmingai nustatyti tokias žalingas būkles kaip ŽIV/AIDS, hepatitas ir kitas, tyrimams skatinti, nes vienas iš svarbių organų transplantacijos aspektų yra apsaugos nuo įvairių žalingų donoro organe esančių veiksnių ir medžiagų užtikrinimas;

Neteisėta prekyba organais

49.   pažymi, kad esama ryšio tarp organų stokos ir neteisėtos prekybos organais, todėl neteisėta prekyba organais mažina potencialių savanorių ir neatlygintinų donorų sistemos patikimumą; pabrėžia, kad bet koks komercinis organų išnaudojimas yra neetiškas ir nesuderinamas su svarbiausiomis žmogiškosiomis vertybėmis; pabrėžia, kad kai organai aukojami dėl finansinės naudos, jie nuo dovanos sumenkinami iki paprasčiausios prekės, tai prieštarauja Konvencijos dėl žmogaus teisių ir biomedicinos 21 straipsniui ir yra draudžiamas pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3 straipsnio 2 dalį;

50.   ragina Komisiją, atsižvelgiant į trečiąsias šalis, kovoti su prekyba organais ir audiniais, kuri turėtų būti visuotinai uždrausta, taip pat organų ir audinių transplantacija iš nepilnamečių, iš protiškai neįgalių žmonių ir iš kalinių, kuriems įvykdyta mirties bausmė; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti tarptautinės bendruomenės informuotumą šiuo klausimu;

51.   mano, kad norint kovoti su neteisėta prekyba organais skurdesnėse pasaulio dalyse, reikia ilgalaikės strategijos, padėsiančios panaikinti socialinę nelygybę, kuri yra tokios praktikos priežastis; pabrėžia, kad norint kovoti su organų pardavimu už pinigus (ypač besivystančio pasaulio šalyse), reikia įdiegti atsekamumo mechanizmus, užtikrinančius, kad tokie organai nepatektų į Europos Sąjungą;

52.   ragina Komisiją ir valstybes nares imtis „transplantacijos turizmo“ prevencijos priemonių, parengiant gaires, kaip apsaugoti skurdžiausius ir pažeidžiamiausius donorus, kad jie netaptų neteisėtos prekybos organais aukomis ir priimant priemones, kurios didintų teisėtai įgytų organų prieinamumą, bei esamoms organų mainų organizacijoms keičiantis transplantacijai užsiregistravusių pacientų sąrašais, kad būtų išvengta sąrašų dubliavimo; prašo Komisijos per teisingumo, laisvės ir saugumo erdvę skatinti bendrą požiūrį, kad būtų kaupiama informacija apie nacionalinius teisės aktus dėl neteisėtos prekybos organais, ir identifikuoti pagrindines problemas ir galimus sprendimo būdus; šiuo klausimu pažymi, kad reikia sukurti žmogaus organų atsekamumo ir apskaitos sistemą;

53.   ragina valstybes nares, jei reikia, iš dalies keisti savo baudžiamuosius kodeksus siekiant užtikrinti, kad už prekybą organais atsakingi asmenys būtų atitinkamai patraukiami baudžiamojon atsakomybėn, taip pat kad būtų taikomos sankcijos medicinos darbuotojams, kurie dalyvauja persodinant parduotus organus, ir dėti visas pastangas siekiant įtikinti recipientus neieškoti parduodamų organų ir audinių; pabrėžia, kad turėtų būti įtraukta ES piliečių, kurie nusipirko organus ES ar už jos ribų, baudžiamoji atsakomybė;

54.   ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant apriboti, kad sveikatos apsaugos specialistai sudarytų geresnes sąlygas prekybai organais ir audiniais, pvz., nurodytų pacientui užsienio transplantacijos tarnybą, kuri galbūt dalyvauja prekybos organais veikloje, taip pat kad sveikatos draudimo teikėjai sudarytų geresnes sąlygas veiklai, kuri tiesiogiai ar netiesiogiai skatina neteisėtą prekybą transplantacijai skirtais organais, pvz., neatlygintų neteisėtai gauto organo persodinimo išlaidų;

55.   mano, kad valstybės narės turėtų užtikrinti savo teisėsaugos agentūrų ir medicinos darbuotojų mokymą organų prekybos tema siekdamos, kad policijai būtų pranešamas kiekvienas žinomas atvejis;

56.   ragina valstybes nares, kurios iki šiol nėra to padariusios, pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis ir Palermo protokolą;

57.   apgailestauja, kad Europolas neatliko neteisėtos prekybos organais tyrimo, tvirtindamas, kad dokumentuotų atvejų nenustatyta; nurodo Europos Tarybos ir PSO pranešimus, kuriuose pateikiama aiškių įrodymų, kad prekyba organais taip pat yra problema ir ES valstybėms narėms, bei prašo Komisijos ir Europolo pagerinti nelegalaus prekiavimo organais stebėseną ir padaryti reikalingas išvadas;

58.   prašo Komisiją ir Tarybą atnaujinti veiksmų planą dėl prekybos žmonėmis ir į jį įtraukti veiksmų planą, skirtą kovai su prekyba organais, siekiant sudaryti sąlygas glaudesniam susijusių valdžios institucijų bendradarbiavimui;

59.   be to, ragina veiksmų plane nurodyti teisingus ir patikrintus duomenis apie neteisėtai prekiaujamų organų kiekį, rūšis ir kilmę;

*

- *

60.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, PSO, Europos Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 102, 2004 4 7, p. 48.

(2)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(3)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(4)  OL L 121, 2001 5 1, p. 34.

(5)  Trečias leidimas, 2007 m.

(6)  SANCO C6 EFZ/gsc D (2007) 360346.

(7)  www.eurodonor.org (ir (arba) www.eurocet.org).

(8)  www.transplant-observatory.org.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/9

---

Savanoriška veikla

P6_TA(2008)0131

2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl savanoriškos veiklos naudos ekonominei ir socialinei sanglaudai (2007/2149(INI))

(2009/C 259 E/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Ketvirtąją ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitą (COM(2007)0273), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ketvirtąją ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitą (COM(2007)0273),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1904/2006/EB, įkuriantį 2007–2013 m. programą „Europa piliečiams“ aktyviam Europos pilietiškumui skatinti (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1904/2006/EB, įkuriantį 2007–2013 m. programą „Europa piliečiams“ aktyviam Europos pilietiškumui skatinti (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1719/2006/EB, nustatantį 2007–2013 m. programą „Veiklus jaunimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1719/2006/EB, nustatantį 2007–2013 m. programą „Veiklus jaunimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimą 2006/144/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimą 2006/144/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo aktyviam jo Europos pilietiškumui skatinti bendrų tikslų įgyvendinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl jaunimo dalyvavimo ir informavimo aktyviam jo Europos pilietiškumui skatinti bendrų tikslų įgyvendinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas“ (COM(2007)0498), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas“ (COM(2007)0498),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ (COM(2006)0571),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2001/613/EB dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių, mokytojų ir trenerių mobilumo Bendrijoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2001/613/EB dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių, mokytojų ir trenerių mobilumo Bendrijoje (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės: naujosios partnerystės (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės: naujosios partnerystės (7),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl savanoriškos veiklos naudos ekonominei ir socialinei sanglaudai (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl savanoriškos veiklos naudos ekonominei ir socialinei sanglaudai (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl savanoriškos veiklos, jos vaidmens Europos visuomenei ir poveikio (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl savanoriškos veiklos, jos vaidmens Europos visuomenei ir poveikio (9),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl savanoriškų organizacijų vaidmens – naudos Europos visuomenei (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl savanoriškų organizacijų vaidmens – naudos Europos visuomenei (10),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 158 ir 159 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 158 ir 159 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6-0070/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6-0070/2008),

| A. | kadangi, remiantis patikimais duomenimis, savanoriais dirba daugiau negu 100 mln. ES piliečių (11), |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis patikimais duomenimis, savanoriais dirba daugiau negu 100 mln. ES piliečių (11),

| B. | kadangi pradinėse išvadose, padarytose įgyvendinus JT vadovo, kuriame nagrinėjami klausimai, susiję su ne pelno institucijomis (NPI), nurodymus teigiama, kad NPI indėlis į ekonomiką sudaro apie 5 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP), o savanorių darbo laikas net ir vertinant kritiškai sudaro daugiau negu ketvirtadalį šios vertės (12), |
| --- | --- |

B.

kadangi pradinėse išvadose, padarytose įgyvendinus JT vadovo, kuriame nagrinėjami klausimai, susiję su ne pelno institucijomis (NPI), nurodymus teigiama, kad NPI indėlis į ekonomiką sudaro apie 5 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP), o savanorių darbo laikas net ir vertinant kritiškai sudaro daugiau negu ketvirtadalį šios vertės (12),

| C. | kadangi savanoriška veikla yra pagrindinis pilietinės veiklos ugdymo ir solidarumo – vienos iš svarbiausių ES vertybių – stiprinimo veiksnys; kadangi tai svarbus bendruomenės vystymo programų rėmimo elementas, ypač tose valstybėse narėse, kuriose baigiasi pokomunistinė pereinamojo laikotarpio era, |
| --- | --- |

C.

kadangi savanoriška veikla yra pagrindinis pilietinės veiklos ugdymo ir solidarumo – vienos iš svarbiausių ES vertybių – stiprinimo veiksnys; kadangi tai svarbus bendruomenės vystymo programų rėmimo elementas, ypač tose valstybėse narėse, kuriose baigiasi pokomunistinė pereinamojo laikotarpio era,

| D. | kadangi atlikus naujausią visoje Europoje veikiančių savanorių organizacijų tyrimą nustatyta, kad savanoriška veikla skatina pridėtinės vertės didėjimą: vidutinė grąža už 1 eurą, kurį organizacijos išleido savanoriams paremti, sudarė 3–8 eurus (13), |
| --- | --- |

D.

kadangi atlikus naujausią visoje Europoje veikiančių savanorių organizacijų tyrimą nustatyta, kad savanoriška veikla skatina pridėtinės vertės didėjimą: vidutinė grąža už 1 eurą, kurį organizacijos išleido savanoriams paremti, sudarė 3–8 eurus (13),

| E. | kadangi būtina visapusiškai pripažinti savanoriškos veiklos indėlį formuojant socialinį kapitalą, |
| --- | --- |

E.

kadangi būtina visapusiškai pripažinti savanoriškos veiklos indėlį formuojant socialinį kapitalą,

| F. | kadangi savanorių organizacijoms ir savanorių darbui apskritai itin svarbus nuolatinis finansavimas, ypač administravimo tikslais, |
| --- | --- |

F.

kadangi savanorių organizacijoms ir savanorių darbui apskritai itin svarbus nuolatinis finansavimas, ypač administravimo tikslais,

| G. | kadangi naujausiame Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo pranešime teigiama, kad socialinis kapitalas yra svarbiausia dalis formuojant kaimo ekonomikos plėtros skatinimo politiką (14), |
| --- | --- |

G.

kadangi naujausiame Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo pranešime teigiama, kad socialinis kapitalas yra svarbiausia dalis formuojant kaimo ekonomikos plėtros skatinimo politiką (14),

| H. | kadangi neseniai atlikus sėkmingos Orhuso (dan. Aarhus) Miesto programos tyrimą padaryta išvada, kad vietos gyventojų ir savanorių pastangos buvo svarbiausi veiksniai, lėmę sėkmingą programos įgyvendinimą (15), |
| --- | --- |

H.

kadangi neseniai atlikus sėkmingos Orhuso (dan. Aarhus) Miesto programos tyrimą padaryta išvada, kad vietos gyventojų ir savanorių pastangos buvo svarbiausi veiksniai, lėmę sėkmingą programos įgyvendinimą (15),

| I. | kadangi savanorystė svarbi ne tik dėl tam tikros ekonominės vertės, bet ir todėl, kad padeda sutaupyti nemažai lėšų, susijusių su viešosiomis paslaugomis; taigi labai svarbu užtikrinti, kad savanorystė papildytų viešąsias paslaugas, tačiau jų nepakeistų, |
| --- | --- |

I.

kadangi savanorystė svarbi ne tik dėl tam tikros ekonominės vertės, bet ir todėl, kad padeda sutaupyti nemažai lėšų, susijusių su viešosiomis paslaugomis; taigi labai svarbu užtikrinti, kad savanorystė papildytų viešąsias paslaugas, tačiau jų nepakeistų,

| J. | kadangi savanorystė skatina savanorių asmeninę ir socialinę raidą ir daro teigiamą įtaką bendruomenei, pvz., asmeniniams jos narių santykiams, |
| --- | --- |

J.

kadangi savanorystė skatina savanorių asmeninę ir socialinę raidą ir daro teigiamą įtaką bendruomenei, pvz., asmeniniams jos narių santykiams,

| K. | kadangi savanoriai, skatindami finansinę įtrauktį, pvz., steigdami reguliuojamas kredito unijas ir jų pačių valdomus ir administruojamus pelno nesiekiančius finansų kooperatyvus, atlieka svarbų vaidmenį siekdami Lisabonos strategijoje numatyto socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslo, |
| --- | --- |

K.

kadangi savanoriai, skatindami finansinę įtrauktį, pvz., steigdami reguliuojamas kredito unijas ir jų pačių valdomus ir administruojamus pelno nesiekiančius finansų kooperatyvus, atlieka svarbų vaidmenį siekdami Lisabonos strategijoje numatyto socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslo,

| L. | kadangi įmonių bendra socialinė atsakomybė yra svarbus verslo stimulas ir esminė Europos socialinio modelio dalis, |
| --- | --- |

L.

kadangi įmonių bendra socialinė atsakomybė yra svarbus verslo stimulas ir esminė Europos socialinio modelio dalis,

| M. | kadangi esama ryšio tarp savanoriškos veiklos ir tvaraus vystymosi, |
| --- | --- |

M.

kadangi esama ryšio tarp savanoriškos veiklos ir tvaraus vystymosi,

| N. | kadangi labai svarbu skatinti pažangią savanorių organizacijų valdymo patirtį ir ją remti, |
| --- | --- |

N.

kadangi labai svarbu skatinti pažangią savanorių organizacijų valdymo patirtį ir ją remti,

| O. | kadangi vykdydami savanorišką veiklą piliečiai tiesiogiai dalyvauja vietos bendruomenės plėtros procese ir atlieka svarbų vaidmenį puoselėjant pilietinės visuomenės ir demokratijos principus, |
| --- | --- |

O.

kadangi vykdydami savanorišką veiklą piliečiai tiesiogiai dalyvauja vietos bendruomenės plėtros procese ir atlieka svarbų vaidmenį puoselėjant pilietinės visuomenės ir demokratijos principus,

| P. | kadangi minėtojoje Tarybos rezoliucijoje dėl aktyvaus pilietiškumo Taryba skatina jaunimą aktyviau dalyvauti pilietiniame gyvenime, bendruomeninių projektuose ir dirbti savanorio darbą, |
| --- | --- |

P.

kadangi minėtojoje Tarybos rezoliucijoje dėl aktyvaus pilietiškumo Taryba skatina jaunimą aktyviau dalyvauti pilietiniame gyvenime, bendruomeninių projektuose ir dirbti savanorio darbą,

| Q. | kadangi dėl demografinių pokyčių Europoje savanorio darbą gali dirbti vis daugiau vyresnio amžiaus asmenų, |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl demografinių pokyčių Europoje savanorio darbą gali dirbti vis daugiau vyresnio amžiaus asmenų,

| R. | kadangi savanorių veikla gali daryti teigiamą poveikį žmonių sveikatai (16); kadangi gera sveikata aktuali įvairių amžiaus grupių žmonėms ir taip užkertamas kelias plisti fizinei negaliai ir psichikos ligoms, |
| --- | --- |

R.

kadangi savanorių veikla gali daryti teigiamą poveikį žmonių sveikatai (16); kadangi gera sveikata aktuali įvairių amžiaus grupių žmonėms ir taip užkertamas kelias plisti fizinei negaliai ir psichikos ligoms,

| S. | kadangi vykdant savanorišką veiklą remiamos vietos plėtros iniciatyvos ir skatinamas sėkmingas daugybės Bendrijos finansuojamų iniciatyvų, pvz., programų LEADER, INTERREG ir PEACE, įgyvendinimas, |
| --- | --- |

S.

kadangi vykdant savanorišką veiklą remiamos vietos plėtros iniciatyvos ir skatinamas sėkmingas daugybės Bendrijos finansuojamų iniciatyvų, pvz., programų LEADER, INTERREG ir PEACE, įgyvendinimas,

1.   skatina valstybes nares, regioninės ir vietos valdžios institucijas pripažinti, kad savanoriška veikla naudinga skatinant socialinę ir ekonominę sanglaudą; be to, ragina jas bendradarbiauti su savanorių organizacijomis ir visais rūpimais klausimais konsultuotis su savanoriškos veiklos sektoriaus atstovais bei rengti planus ir strategijas, kuriais remiantis būtų pripažįstama, vertinama, remiama, gerinama ir skatinama savanoriška veikla; taip pat ragina valstybes nares sukurti tvirtą institucinį nevyriausybinių organizacijų (NVO) dalyvavimo viešosiose diskusijose pagrindą;

2.   ragina susijusius Komisijos specialistus nustatyti aiškesnius savanorių organizacijų ir NVO, kurių veikla organizuojama ne tais pačiais savanoriškais pagrindais, skirtumus ir ragina visoje Europoje išsamiai ištirti socialinio aktyvumo, įskaitant savanorių aktyvumą ir šios veiklos finansavimą, pobūdį, lygį ir vidaus sistemas;

3.   ragina valstybes nares ir regioninės bei vietos valdžios institucijas dėti kuo daugiau pastangų, kad savanorių organizacijoms būtų skiriamas toks finansavimas, kurio pakaktų ir administracinei, ir projektų veiklai vykdyti, kad šių lėšų būtų skiriama išvengiant pernelyg ištęstų formalių, oficialių ir biurokratinių procedūrų, taip pat, kad toliau būtų kontroliuojamos viešosios išlaidos;

4.   ragina valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas remti savanoriškų pagalbos tarnybų steigimą kiekvienoje vietovėje ir taip užtikrinti skubų atsaką stichinių nelaimių ir nelaimingų atsitikimų atvejais;

5.   atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad ne visuomet nacionaliniu lygmeniu vadovaujamasi Bendrijos strateginėse kaimo plėtros gairėse (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) ir Bendrijos strateginėse sanglaudos politikos gairėse numatytu partnerystės principu (17) ir todėl ragina Komisiją imtis tinkamų administracinių ir institucinių veiksmų, reikalingų užtikrinti, kad būtų tikrai atsižvelgiama į jos pačios parengtas politikos nuostatas, procedūras ir protokolus ir kad jų būtų laikomasi vykstant konsultacijoms, susijusioms su derybomis dėl struktūrinių fondų, bei vykdant tolesnę veiklą;

6.   rekomenduoja visose valstybėse narėse parengti nuolatines NPI palydovines sąskaitas ir ragina į šias sąskaitas įtraukti savanorių darbą, kad nustatydami politikos kryptis politikos rengėjai galėtų atsižvelgti į NPI indėlį; ragina Komisiją svarstyti, kaip savanoriška veikla galėtų būti įtraukta į Eurostato statistikos sąskaitas kaip atskira kategorija;

7.   tvirtai laikosi nuomonės, kad savanorystė ir savanoriška veikla neturėtų būti apmokamas darbas;

8.   ragina Komisiją parengti ir įdiegti sistemą, kuri aprėptų visus Bendrijos fondus ir pagal kurią savanoriška veikla būtų prilyginama indėliui į bendrai finansuojamus projektus, taip pat ragina numatyti savanoriško darbo tinkamo įkainojimo būdus; palankiai vertina kai kurių Komisijos generalinių direktoratų pastangas siekiant vadovautis lankstesniu požiūriu ir naudotis savanorių darbu pritraukiant Bendrijos lėšų bendrai finansuojamiems projektams;

9.   ragina Komisiją sudaryti daugiau galimybių dirbti vyresnio amžiaus savanoriams ir parengti programą „Veiklūs senjorai“ (angl. „Seniors in action“), kuri vienytų vis didesnį skaičių itin patyrusių vyresnio amžiaus piliečių, pageidaujančių būti savanoriais, ir kuri būtų vykdoma kartu su anksčiau minėta programa „Veiklus jaunimas“ (angl. „Youth in Action“) bei ją papildytų; taip pat ragina toliau skatinti specialias skirtingoms kartoms atstovaujančių savanorių veiklos ir ugdymo programas;

10.   ragina valstybes nares skatinti savanorystę ir sudaryti sąlygas savanorių veiklai visose – ir tikrose, ir virtualiose – bendruomenėse (pvz., šeimose ar socialiai remtinose grupėse, taip pat grupėse, kuriose savanorystė nėra įprastas reiškinys) ir ragina pabrėžti didžiulę savanorių darbo organizavimo svarbą ir užtikrinti, kad šis darbas netrukdytų šeiminiam ir profesiniam gyvenimui;

11.   ragina įmones ir kitus privačiojo sektoriaus veikėjus savo įmonės socialinės atsakomybės strategijoje numatyti galimybę finansuoti iniciatyvas, pagal kurias būtų skatinama ir gerinama savanoriška veikla; ragina valstybes nares įvertinti savanorišką įmonių veiklą ir numatyti paskatas, kad privačiojo sektoriaus atstovai būtų suinteresuoti finansuoti ir remti savanoriškos veiklos sektorių, taip užtikrintų įmonių profesinių įgūdžių ir mokslinių žinių perdavimą iš privačiojo į viešąjį sektorių, skatintų savarankiškai spręsti vietos problemas ir gerintų gyvenimo kokybę vietos lygmeniu;

12.   ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant pripažinti savanorystę tinkama veikla, o kompetenciją ir įgūdžius, kurie įgyti užsiimant šia veikla, įtraukti į Jaunimo pasą (angl. YOUTHPASS) ir savo ruožtu į Europasą (angl. EUROPASS), bei užtikrinti, kad savanorystė būtų vertinama ne kaip formaliojo švietimo pakaitalas, bet kaip jo priedas; be to, ragina kurti nacionalines ir vietos priemones savanorių judumui skatinti;

13.   ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti, kodėl vėluojama priimti siūlomą Europos savanorių chartiją, kurioje turėtų būti apibrėžtas savanoriškų organizacijų vaidmuo ir nustatytos jų teisės ir atsakomybė; rekomenduoja rengti metines rezultatų apžvalgas, kuriose būtų vertinamas valstybėse narėse ir specialiuose sektoriuose bei organizacijose atliekamas savanorių darbas;

14.   rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms sukurti Europos duomenų bazę, kurioje būtų saugomi svarbiausi duomenys apie savanorių organizacijas ir išsami informacija apie pažangiausią patirtį, kuriais remiantis būtų galima parengti naudingas savanoriškos veiklos sistemų tobulinimo gaires;

15.   ragina susijusias valdžios institucijas užtikrinti, kad savanoriai būtų draudžiami tinkamu, su jų atliekama savanoriška veikla susijusiu draudimu nuo nelaimingų atsitikimų ir asmeninės atsakomybės draudimu ir kad būtų dengiamos bet kokios savanorių išlaidos, susijusius su jų atliekama savanoriška veikla;

16.   ragina Komisiją, valstybes nares ir regioninės bei vietos valdžios institucijas skatinti savanorystę visais švietimo lygmenimis; sudaryti galimybes tapti savanoriu ankstyvaisiais mokymosi etapais, kad savanoriška veikla būtų vertinama kaip įprastas indėlis į bendruomenės gyvenimą; toliau skatinti šią veiklą moksleiviams tapus studentais ir sudaryti geras sąlygas išmokti teikti paslaugas, kai studentų bendradarbiavimas su savanorių ar bendruomenės grupėmis sudaro dalį jų studijų ar diplominio darbo; stiprinti savanoriškos veiklos ir švietimo sektorių ryšius visais lygmenimis; skatinti savanorystę ir pripažinti mokymąsi būnant dar ir savanoriu mokymosi visą gyvenimą dalimi;

17.   ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad 2010 m. numatyta persvarstyti PVM taikymo valstybinėms įstaigoms ir socialinių privilegijų suteikimo nuostatas, kartu su valstybėmis narėmis pateikti tvirtų socialinių argumentų, kuriais remiantis valstybėse narėse registruotos savanorių organizacijos, įsigydamos priemonių, reikalingų jų tikslams įvykdyti, būtų atleidžiamos nuo PVM, taip pat pateikti argumentų, kuriais remiantis specialiais atvejais savanorių organizacijos būtų atleidžiamos nuo joms dovanotų prekių ir paslaugų PVM;

18.   ragina valstybes nares atsižvelgti į subsidiarumo principą ir sukurti darnią savanoriškos veiklos infrastruktūrą, kuria naudojantis būtų įmanoma spręsti, pvz., klausimą dėl pagrindinio savanorių organizacijų finansavimo šaltinio;

19.   rekomenduoja paskelbti 2011-uosius Europos savanorių metais;

20.   pripažįsta, kad savanorystė valstybėse narėse skiriasi, tačiau, neatsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares ir regioninės bei vietos valdžios institucijas stengtis kuo labiau keistis pažangiąja patirtimi ir vienoms iš kitų mokytis;

21.   ragina Komisiją numatyti paramos programas siekiant diegti veiksmingesnes savanorių organizacijų bendravimo ir bendradarbiavimo sistemas ir labiau remti tarptautines savanorių mainų programas, kurias taikant būtų galima siekti ir Tūkstančio vystymosi tikslų; ypač ragina rengti programas, pagal kurias būtų skatinama savanoriška veikla tose valstybėse narėse, kuriose savanorystę įprasta sieti su priverstinio pobūdžio veikla;

22.   rekomenduoja skatinti tarptautinius savanoriškos veiklos projektus;

23.   ragina Komisiją sprendžiant visų politikos sričių klausimus ir priimant visų sričių teisės aktus teigiamai atsižvelgti savanorių padėtį;

24.   ragina atitinkamas vietos ir regionines interesų grupes, savanorių organizacijas ir žiniasklaidą tinkamai informuoti piliečius apie galimybes imtis savanoriškos veiklos, įskaitant tinkamus mokymus, ypač daug dėmesio skiriant pažeidžiamoms ar neturtingosioms visuomenės grupėms ir atsižvelgiant į atokių bei nepasiekiamų regionų reikmes;

25.   ragina Komisiją be vadinamojo D plano (demokratija, dialogas ir diskusijos) parengti ir vadinamąjį V planą (vertinimas, veikla ir viešumas), pagal kurį būtų vertinama veiksminga savanorių veikla ir užtikrinamas šios veiklos viešumas;

26.   ragina Komisiją persvarstyti savo vizų politiką, numatyti atvejus, kai savanoriai iš trečiųjų šalių siekia dalyvauti pripažintose ES savanorių programose ir pritaikyti liberalesnį vizų režimą, ypač savanoriams iš ES kaimyninių šalių;

27.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

---

(1)  OL L 378, 2006 12 27, p. 32.

(2)  OL L 327, 2006 11 24, p. 30.

(3)  OL L 55, 2006 2 25, p. 20.

(4)  OL L 291, 2006 10 21, p. 11.

(5)  OL C 297, 2006 12 7, p. 6.

(6)  OL L 215, 2001 8 9, p. 30.

(7)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 45.

(8)  OL C 105, 2008 4 25, p. 11.

(9)  OL C 325, 2006 12 30, p. 46.

(10)  OL C 180, 1998 6 11, p. 57.

(11)  „Eurobarometro“ pranešimas „Socialinės tikrovės apžvalga“, 2007 m. vasario mėn.

(12)  Johnso Hopkinso universiteto 2007 m. rugsėjo mėn. parengtas pranešimas „Pilietinės visuomenės ir savanoriškos veiklos palyginimas“, www.jhu.edu/ccss

(13)  „Savanoriškas darbas“. Mokslinių savanoriškos veiklos tyrimų ir savanoriškos veiklos institutas. Anglija. 2007 m. rugsėjo mėn.

(14)  Mandl I., Oberholzner T. ir Dörflinger C. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas. http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2007/18/en/1/ef0718en.pdf

(15)  Vestergaard Poulsen L. From Deprived Neighbourhood to Sustainable Community („Nuo skurstančių apylinkių iki darnios bendruomenės“. Santrauka anglų kalba.). II Orhuso miesto programa (2002–2007 m.).

(16)  „Savanoriškos veiklos nauda sveikatai. Naujausio mokslinio tyrimo apžvalga“ (Nacionalinių ir bendruomenės tarnybų korporacija, 2007 m.).

(17)  Žiūrėti: Pilietinė visuomenė kaip Europos Sąjungos struktūrinių fondų veiklos partnerė. Europos piliečių veiksmų tarnyba, 2004 m. lapkričio mėn.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/14

---

EIB 2006 m. metinė ataskaita

P6_TA(2008)0132

2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko 2006 m. metinės ataskaitos (2007/2251(INI))

(2009/C 259 E/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 266 ir 267 straipsnius, susijusius su Europos investicijų banku (EIB), ir į protokolą (Nr. 11) dėl EIB statuto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 266 ir 267 straipsnius, susijusius su Europos investicijų banku (EIB), ir į protokolą (Nr. 11) dėl EIB statuto (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 248 straipsnį, kuriame apibrėžiamas Audito Rūmų vaidmuo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 248 straipsnį, kuriame apibrėžiamas Audito Rūmų vaidmuo,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. Europos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovų pasirašytą Lisabonos sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. Europos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovų pasirašytą Lisabonos sutartį,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 15 d. savo rezoliuciją dėl Europos investicijų banko 2005 m. metinės ataskaitos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 15 d. savo rezoliuciją dėl Europos investicijų banko 2005 m. metinės ataskaitos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimą 2007/247/EB dėl Bendrijos dalyvavimo didinant Europos investicijų fondo kapitalą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimą 2007/247/EB dėl Bendrijos dalyvavimo didinant Europos investicijų fondo kapitalą (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 2003 m. liepos 10 d. sprendimą dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) kompetencijos atlikti tyrimą EIB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 2003 m. liepos 10 d. sprendimą dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) kompetencijos atlikti tyrimą EIB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą 2006/1016/EB (5), kuriuo EIB buvo suteikti nauji įgaliojimai suteikti 12,4 milijardo EUR paskolą Europos Sąjungos kaimyninėms šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą 2006/1016/EB (5), kuriuo EIB buvo suteikti nauji įgaliojimai suteikti 12,4 milijardo EUR paskolą Europos Sąjungos kaimyninėms šalims,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 680/2007, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (6), ir į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (7) (kuris susijęs su rizikos pasidalijimo finansine priemone (angl. RSFF)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 680/2007, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (6), ir į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (7) (kuris susijęs su rizikos pasidalijimo finansine priemone (angl. RSFF)),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 11 d. pasirašytą EIB ir Komisijos bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo nustatoma transeuropinio transporto tinklo projektams skirta paskolų garantijų priemonė (angl. LGTT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 11 d. pasirašytą EIB ir Komisijos bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo nustatoma transeuropinio transporto tinklo projektams skirta paskolų garantijų priemonė (angl. LGTT),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (8),

| — | atsižvelgdamas į EIB 49 metinę ataskaitą (2006 m.) ir į 2006 m. kovo 28 d. paskelbtą informacijos atskleidimo politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB 49 metinę ataskaitą (2006 m.) ir į 2006 m. kovo 28 d. paskelbtą informacijos atskleidimo politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. EIB pradėtus taikyti Europos aplinkos apsaugos principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. EIB pradėtus taikyti Europos aplinkos apsaugos principus,

| — | atsižvelgdamas į Direktorių valdybos susirinkime 2006 m. gruodžio 12 d. patvirtintą EIB 2007–2009 m. veiklos planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktorių valdybos susirinkime 2006 m. gruodžio 12 d. patvirtintą EIB 2007–2009 m. veiklos planą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 11 d. EIB pirmininko Philippo Maystadto Biudžeto kontrolės komitete pasakytą kalbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 11 d. EIB pirmininko Philippo Maystadto Biudžeto kontrolės komitete pasakytą kalbą,

| — | atsižvelgdamas į patvirtintą 2006 finansinių metų finansinę atskaitomybę, kurios teigiamą audito įvertinimą pateikė nepriklausomas auditorius ir EIB Audito komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į patvirtintą 2006 finansinių metų finansinę atskaitomybę, kurios teigiamą audito įvertinimą pateikė nepriklausomas auditorius ir EIB Audito komitetas,

| — | atsižvelgdamas į naujų finansinių priemonių, skirtų Europos transporto infrastruktūroms ir paslaugoms, studiją (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujų finansinių priemonių, skirtų Europos transporto infrastruktūroms ir paslaugoms, studiją (9),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 14 d. Klermone-Ferane (Prancūzija) įvykusios konferencijos tema „Europos Sąjungos teritorijos planavimas ir vystymas: investicijų Europos Sąjungoje iššūkiai ir finansavimas. Europos investicijų banko vaidmuo“ darbus ir išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 14 d. Klermone-Ferane (Prancūzija) įvykusios konferencijos tema „Europos Sąjungos teritorijos planavimas ir vystymas: investicijų Europos Sąjungoje iššūkiai ir finansavimas. Europos investicijų banko vaidmuo“ darbus ir išvadas,

| — | atsižvelgdamas į šiuo metu EIB atliekamos kovos su sukčiavimo politikos ir procedūrų peržiūros eigą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šiuo metu EIB atliekamos kovos su sukčiavimo politikos ir procedūrų peržiūros eigą,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 2 d. priimtą Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir į Europos Sąjungos konsensusą dėl vystymosi (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 2 d. priimtą Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir į Europos Sąjungos konsensusą dėl vystymosi (10),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 112 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 112 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0079/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0079/2008),

| A. | kadangi EIB tikslas yra kapitalo rinka ir nuosavomis lėšomis prisidėti prie nuolatinio ir darnaus vidaus rinkos vystymosi, |
| --- | --- |

A.

kadangi EIB tikslas yra kapitalo rinka ir nuosavomis lėšomis prisidėti prie nuolatinio ir darnaus vidaus rinkos vystymosi,

| B. | kadangi EIB tenka svarbus vaidmuo užtikrinant visos Europos Sąjungos darnų vystymąsi ir mažinant išsivystymo skirtumus tarp įvairių regionų, įskaitant atokiausius regionus, |
| --- | --- |

B.

kadangi EIB tenka svarbus vaidmuo užtikrinant visos Europos Sąjungos darnų vystymąsi ir mažinant išsivystymo skirtumus tarp įvairių regionų, įskaitant atokiausius regionus,

| C. | kadangi 2006 m. gruodžio 31 d. EIB pasirašytojo kapitalo dydis siekė 163,7 milijardo EUR, iš kurių valstybės narės grąžino 8,2 milijardo EUR, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2006 m. gruodžio 31 d. EIB pasirašytojo kapitalo dydis siekė 163,7 milijardo EUR, iš kurių valstybės narės grąžino 8,2 milijardo EUR,

| D. | kadangi EIB statute numatoma, kad visos EIB suteiktos paskolos ir garantijos neturi viršyti 250 proc. viso pasirašytojo kapitalo, |
| --- | --- |

D.

kadangi EIB statute numatoma, kad visos EIB suteiktos paskolos ir garantijos neturi viršyti 250 proc. viso pasirašytojo kapitalo,

| E. | kadangi EIB netaikomi Bazelio II susitarimo įsipareigojimai, tačiau jis pats savanoriškai nutarė taikyti taisykles, susijusias su jo veikla, |
| --- | --- |

E.

kadangi EIB netaikomi Bazelio II susitarimo įsipareigojimai, tačiau jis pats savanoriškai nutarė taikyti taisykles, susijusias su jo veikla,

| F. | kadangi Liuksemburgo finansų priežiūros komisija sutiko griežčiau taikyti EIB rizikos valdymo politiką, tačiau tai sutiko daryti tik kaip neformalus ir konsultacinio pobūdžio organas, palikdama EIB pareigą nustatyti Bazelio II susitarimo taikymo tvarką, atsižvelgiant į savo poreikius, |
| --- | --- |

F.

kadangi Liuksemburgo finansų priežiūros komisija sutiko griežčiau taikyti EIB rizikos valdymo politiką, tačiau tai sutiko daryti tik kaip neformalus ir konsultacinio pobūdžio organas, palikdama EIB pareigą nustatyti Bazelio II susitarimo taikymo tvarką, atsižvelgiant į savo poreikius,

| G. | kadangi EIB vienu iš savo prioritetų įvardijo konkurencingą ir tvarų apsirūpinimą patikimais energetikos ištekliais, ir minėtasis prioritetas prisideda prie šių pirmenybinių tikslų: ekonominė ir socialinė sanglauda, parama moksliniams tyrimams, technologijoms ir naujovėms, Transeuropiniai tinklai (TENs) transporto ir energetikos srityse, ilgalaikis aplinkos išsaugojimas, kova su klimato kaita, parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), |
| --- | --- |

G.

kadangi EIB vienu iš savo prioritetų įvardijo konkurencingą ir tvarų apsirūpinimą patikimais energetikos ištekliais, ir minėtasis prioritetas prisideda prie šių pirmenybinių tikslų: ekonominė ir socialinė sanglauda, parama moksliniams tyrimams, technologijoms ir naujovėms, Transeuropiniai tinklai (TENs) transporto ir energetikos srityse, ilgalaikis aplinkos išsaugojimas, kova su klimato kaita, parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ),

| H. | kadangi svarbūs Europos Sąjungos infrastruktūrų finansavimo srities poreikiai pasiekė 600 milijardų EUR (9), |
| --- | --- |

H.

kadangi svarbūs Europos Sąjungos infrastruktūrų finansavimo srities poreikiai pasiekė 600 milijardų EUR (9),

| I. | kadangi EIB, taikydamas įvairias priemones ir mechanizmus, atlieka svarbiausią vaidmenį vystant TENs, |
| --- | --- |

I.

kadangi EIB, taikydamas įvairias priemones ir mechanizmus, atlieka svarbiausią vaidmenį vystant TENs,

| J. | kadangi ES susiduria su sunkumais finansuodama europinio masto projektus, pavyzdžiui, projektą Galileo, |
| --- | --- |

J.

kadangi ES susiduria su sunkumais finansuodama europinio masto projektus, pavyzdžiui, projektą Galileo,

| K. | kadangi reikia atsižvelgti į EIB žmogiškųjų išteklių kokybę, ypač finansinės inžinerijos ir pagalbos rengiant projektus srityse, |
| --- | --- |

K.

kadangi reikia atsižvelgti į EIB žmogiškųjų išteklių kokybę, ypač finansinės inžinerijos ir pagalbos rengiant projektus srityse,

| L. | kadangi EIB atlieka svarbų vaidmenį finansuojant besivystančių šalių projektus, |
| --- | --- |

L.

kadangi EIB atlieka svarbų vaidmenį finansuojant besivystančių šalių projektus,

Bendrosios pastabos

1.   sveikina EIB, parengusį 2006 m. metinę ataskaitą, ir ragina tęsti savo veiklą vystant Europos ekonomiką, siekiant užtikrinti augimą, darbo vietų kūrimą, regioninę ir socialinę sanglaudą;

2.   džiaugiasi EIB skaidrumu ir visapusišku bendradarbiavimu su Europos Parlamentu;

3.   ragina rengti bent jau kasmetį EIB ir Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto keitimąsi informacija dėl Europos plėtros fondo (EPF) investicinės priemonės vykdymo, greta EPF biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros;

Biudžeto kontrolė ir valdymas

4.   ragina EIB daryti viską, kad būtų išsaugotas AAA reitingas – jo veiklos ir geriausių jo paskolų palūkanų garantas, savo rizikos valdymo politiką orientuoti šia linkme, tačiau nenuvertinti ir ilgalaikių investicijų;

5.   pabrėžia, kad EIB propaguoja visiškos netolerancijos sukčiavimui ir korupcijai politiką, džiaugiasi padidėjusiu atliekamų tyrimų skaičiumi ir sustiprėjusiu bendradarbiavimu su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF); taip pat ragina EIB tvirtinant kovos su sukčiavimu politiką ir procedūras, numatyti priemones, skirtas nustatyti:

| i) | įmonėms, kurias EIB ir kiti daugiašaliai plėtros bankai pripažino kaltomis dėl korupcijos, administracinį tam tikrų teisių atėmimo mechanizmą; |
| --- | --- |

i)

įmonėms, kurias EIB ir kiti daugiašaliai plėtros bankai pripažino kaltomis dėl korupcijos, administracinį tam tikrų teisių atėmimo mechanizmą;

| ii) | vidaus informatorių apsaugos politiką; ir |
| --- | --- |

ii)

vidaus informatorių apsaugos politiką; ir

| iii) | šiuo metu galiojančių viešųjų pirkimų gairių persvarstymą; |
| --- | --- |

iii)

šiuo metu galiojančių viešųjų pirkimų gairių persvarstymą;

6.   džiaugiasi, kad veikia skundų tarnyba, kurioje priimami ir nagrinėjami iš išorės gauti skundai, taip pat, kad sukurtas kreipimosi skundu per Europos ombudsmeną mechanizmas; palankiai vertina ir aktyviai remia šį Europos ombudsmeno ir EIB bendradarbiavimą; ragina EIB persvarstyti vidaus skundų teikimo mechanizmą ir pasiūlyti naujas skundų teikimo mechanizmo gaires, kurios būtų taikomos visoms EIB finansuojamoms operacijoms;

7.   pritaria EIB skaidrumo siekiui, vykdant savo informacijos atskleidimo politiką bei pateikiant plačiajai visuomenei išsamią informaciją, įskaitant finansuojamų projektų sąrašų skelbimą kasmet kartu su glausta informacija apie tuos projektus; ragina EIB plėtoti savo operacijų tikrinimo tarnybos, kuri atlieka ex post pavyzdinių projektų ir programų vertinimą, veiklą;

Apskaitos ir rizikos kontrolės mechanizmai bei rezultatų įvertinimo mechanizmai

8.   atkreipia dėmesį į teigiamą išorės audito nuomonę bei Audito komiteto metinės ataskaitos išvadas; dar kartą primena savo pageidavimą, kad EIB būtų taikomos tos pačios riziką ribojančios taisyklės, kaip ir kredito įstaigoms, taip pat būtų vykdoma rizikos ribojimo kontrolė, nors tenka konstatuoti, kad šios taisyklės panašioms tarptautinėms finansų institucijoms netaikomos;

9.   ragina įvesti nepriklausomą reguliavimo funkciją, siekiant stebėti EIB finansinę būklę, tiksliai įvertinti jo rezultatus bei gero profesinio elgesio nuostatų laikymąsi; rekomenduoja, kad tai būtų įgyvendinama kartu stiprinant nepriklausomą EIB Audito komitetą;

10.   siūlo EIB kreiptis į Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą (angl. CEBS), kad šis pateiktų savo nuomonę dėl šios reglamentavimo funkcijos, kurioje būtų nurodyta, kas turėtų ją vykdyti, kol bus sukurta tikra Europos bankininkystės priežiūros institucija; siūlo numatyti visus įmanomus sprendimus, pavyzdžiui: CEBS įsikišimas, nacionalinės priežiūros institucijos įsikišimas, nacionalinių priežiūros institucijų įsikišimas pagal metinės rotacijos principą;

11.   sveikina EIB už įdėtas pastangas įvedant tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (angl. IFRS) į savo galutines finansines ataskaitas, taip pat į Europos investicinio fondo (EIF) ataskaitas, kuriam 2006 finansiniai metai buvo pirmieji IFRS taikymo metai;

12.   su sąlyga, kad visa informacija bus pateikta tretiesiems asmenims, pritaria EIB susilaikymui nuo IFRS apskaitos standartų skuboto taikymo įstatymiškai privalomai finansinei atskaitomybei, kol šioje srityje nėra pasiektas valstybių narių bendras sutarimas, kalbant, pvz., apie apskaitą pagal tikrąją vertę, kuri gali sukelti didelį nestabilumą nustatant nekonsoliduotus EIB finansinius rezultatus;

13.   vis dėlto rekomenduoja techninę šio klausimo, kuris taps esminis, kalbant apie apskaitos rezultatų pateikimą, patvirtinimą ir panaudojimą, priežiūrą, kartu plėtojant rizikos kapitalo, MVĮ finansavimo operacijas ir finansinę inžineriją, kurią ES privalės įgyvendinti, norėdama finansuoti savo infrastruktūras;

14.   atkreipia dėmesį į EIB patvirtintą metodologiją, skirtą kredito rizikai įvertinti, kuria siekiama pašalinti neatitikties atvejus, atsirandančius dėl patirties kreditų nuostolių srityje trūkumo, taip pat pabrėžia, kad būtina nustatyti prevencines priemones, skirtas kuo labiau apsaugoti finansinius išteklius, kad būtų užtikrintas Europos politikos tikslų įgyvendinimas;

15.   atkreipia dėmesį į pastangas įveikti kliūtis, susidarančias vidaus ir išorės parametrų perkėlimo technikos srityje, ir pageidauja gauti informacijos apie naują metodologiją, kuri buvo sukurta EIB klientams ir kredito rizikai įvertinti; pabrėžia, kad, kalbant apie finansinių įsipareigojimų pavertimo vertybiniais popieriais operacijas, šiuo metu naudojamas supaprastintas metodas ateityje galės būti persvarstytas;

16.   pageidauja, kad, taikant Bazelio II susitarimą, EIB galėtų įrodyti sugebėjimą vykdyti savo funkcijas, valdydamas nuosavas lėšas, kurias sudaro 33,5 milijardo EUR, ir išsaugoti aukščiausią AAA reitingą;

Strategija ir tikslai

17.   džiaugiasi naujoje 2007–2009 m. strategijoje patvirtintomis kryptimis, į kurias įeina pridėtinės vertės didinimas, laipsniškas rizikos prisiėmimo didinimas, taip pat ir parama MVĮ bei vietos valdžios institucijoms srityje, naujų finansinių priemonių panaudojimas ir bendradarbiavimo su Komisija stiprinimas; be išlygų palaiko EIB 2007–2009 m. veiklos planą;

Nauji strateginiai prioritetai ir priemonės

18.   džiaugiasi, kad tarp pagrindinių EIB veiklos plano tikslų buvo įtrauktas ir saugios, konkurencingos ir tvarios energetikos skatinimas, įskaitant alternatyvios ir atsinaujinančios energijos šaltinius, ir ragina sukurti ekologiškų projektų finansavimo kriterijus, suderintus su ES strateginiu tikslu sumažinti taršą šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis;

19.   džiaugiasi, kad tvarus vystymasis išlieka pagrindiniu EIB reikalavimu; ypač sveikina EIB pasiekus puikių rezultatų teikiant paskolas, skirtas aplinkos apsaugai bei ekonominei ir socialinei sanglaudai skatinti; ragina EIB stiprinti savo aplinkos ir socialinę politiką, toliau tobulinti ir atnaujinti šiuo metu taikomus standartus, ypač išorinio skolinimo srityje; prašo EIB patikslinti vertinimo proceso tikslus ir metodiką, į savo veiklą įtraukti daugiau socialinių ir aplinkos veiksnių bei užtikrinti šios veiklos suderinamumą su Europos konsensusu dėl vystymosi ir JT Tūkstantmečio vystymosi tikslais, ypač Afrikos žemyne; prašo EIB aktyviai bendrauti su pilietine visuomene pasitelkiant, inter alia, konsultavimosi procedūras;

20.   sveikina EIB pasirašius pagrindų sutartis su Komisija: RSFF ir LGTT; ragina Komisiją ir EIB išplėtoti daugiau bendrų priemonių ES politikai remti, taip pat stengtis sutelkti daugiau privačiojo kapitalo siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendinti visi programos tikslai;

Didelių infrastruktūrinių projektų finansavimas

21.   primena, kad nors EIB veikla yra papildoma privačiam sektoriui, jis turi vengti bet kokios konkurencijos su privačiu sektoriumi, ieškant optimaliausio Europos projektų finansavimo veiksmingumo;

22.   dar kartą ragina EIB teikti pirmenybę TENs, ypač tarpvalstybinių infrastruktūrų, kurios leistų sujungti nacionalinius tinklus, atliekančius pagrindinį vaidmenį vystant socialine sanglauda pagrįstą rinkos ekonomiką, finansavimui; ragina EIB, atsižvelgiant į TENs finansavimą, teikti pirmenybę infrastruktūros arba transporto projektams, kuriuos įgyvendinant į aplinką išmetama mažiau anglies (arba visai neišmetama);

23.   siūlo Komisijai pavesti EIB, atsižvelgiant į jo žmogiškųjų išteklių kokybę ir nešališkumą bei patirtį finansuojant dideles infrastruktūras, strateginio infrastruktūrų finansavimo planavimo funkciją, neatmetant jokių galimų sprendimų: subsidijos, valstybių narių pasirašytųjų EIB kapitalo sumų mokėjimas, paskolos (tarp jų ir EIB paskolos, skiriamos pagal specialių valstybių narių paskolų suteikimo procedūrą (11)), novatoriškos priemonės, pavyzdžiui, GPTT ir MFPR, ilgalaikiams, ne iš karto atsiperkantiems projektams pritaikyta finansinė inžinerija, garantijų sistemų vystymas, investicijų eilutės įvedimas ES biudžete, Europos, nacionalinių ir vietos valdžios institucijų finansiniai konsorciumai, viešojo ir privataus sektoriaus partnerystė ir kt.;

Parama MVĮ

24.   ragina EIB užtikrinti, kad pakankama rizikos kapitalo dalis būtų skiriama MVĮ, kurios susiduria su sunkumais pritraukdamos rizikos kapitalą, džiaugiasi, kad buvo pradėta bendra iniciatyva su Jungtiniais Europos ištekliais mažoms ir vidutinėms įmonėms (JEREMIE), kurią 2005 m. parengė Komisijos Regioninės politikos generalinis direktoratas bei EIB tam, kad įmonėms būtų užtikrintos geresnės galimybės pasinaudoti finansinės inžinerijos priemonėmis, ir ragina vystyti konkurencingumo ir naujovių programą (angl. CIP) laikantis Lisabonos darbotvarkės prioritetų;

25.   primena, kad pritarė ES dalyvavimui didinant EIF kapitalą, siekiant suteikti EIF priemones, kurios jam būtinos įgyvendinant savo misiją ir ekonominės bei socialinės sanglaudos politiką;

26.   patvirtina, kad būtina geriau kovoti su rinkos sunkumais finansuojant MVĮ ir ragina Komisiją, EIB bei EIF tęsti Bendrijos rizikos kapitalo finansinių priemonių perspektyvinį (technologijų perkėlimas) ir vėlesnį (t y. sutvirtinamasis kapitalas) įvairinimą, taip pat skatinti mikrokreditų suteikimą Europoje pagal naująją Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyvą augimui ir užimtumui remti (COM(2007)0708);

Parama projektų kūrimui

27.   pabrėžia EIB, kaip eksperto, vaidmenį kuriant projektus, inter alia, pasitelkiant Bendros paramos projektams Europos regionuose rengti programą (JASPERS); primena, kad didžiąją dalį EIB pridėtinės vertės sudaro jo inžineriniai gebėjimai projektų finansavimo ir viešojo bei privataus sektoriaus partnerystės kūrimo srityje, ypač Europos viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės ekspertizės centre (angl. EPEC), ir ragina EIB geriau informuoti vietiniu lygmeniu už projektus atsakingus asmenis apie techninę pagalbą, kurią jis gali suteikti;

28.   sveikina EIB atidariusį naujus biurus valstybėse narėse, kurie užtikrins geresnį jo matomumą bei priartėjimą prie asmenų, atsakingų už projektus, siekiant palengvinti projektus, taip pat padės EIB glaudžiau bendradarbiauti su organizacijomis, institucijomis ir vietos valdžios institucijomis siekiant sėkmingo ES subalansuotos regionų plėtros politikos vystymo, taip pat siekiant į procesą sparčiau įtraukti šalis, kurios įstojo į ES 2004 m.;

Operacijos už Europos Sąjungos ribų

29.   su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į teigiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos (angl. FEMIP) veiklos apžvalgos išvadas; remdamasis šia apžvalga, džiaugiasi Tarybos raginimu dar labiau vystyti FEMIP, siekiant stiprinti Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystę; atsižvelgdamas į tai, tikisi, kad EIB patikėti įgaliojimai dėl paskolų 2007–2013 m., papildyti tinkamais biudžeto ištekliais, leis pagreitinti regioninės ekonominės integracijos procesą;

30.   ragina EIB besivystančiuose regionuose veikti pagal Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo principus ir užtikrinti suderinamumą su ES konsensusu dėl vystymosi, ypač teikiant veiksmingą pagalbą, gerinant abipusį atskaitingumą ir nustatant išmatuojamus vystymosi rodiklius;

31.   mano, kad FEMIP turi išlikti ašimi, aplink kurią būtų kuriamos visos Europos iniciatyvos, padedančios siekti tolesnio Viduržemio jūros regiono vystymosi;

32.   ragina EIB tęsti obligacijų leidimą įvairiomis valiutomis, įskaitant ir besivystančių šalių valiutą, tuo pat metu visada apsisaugant nuo valiutos keitimo rizikos;

*

- *

33.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Protokolai, pridedami prie Europos bendrijos steigimo sutarties.

(2)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 544.

(3)  OL L 107, 2007 4 25, p. 5.

(4)  Byla C-15/00, Komisija prieš EIB, 2003 m. Rink. p. I-07281.

(5)  OL L 414, 2006 12 30, p. 95.

(6)  OL L 162, 2007 6 22, p. 1.

(7)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

(8)  OL L 310, 2006 11 9, p. 15.

(9)  PE 379.207, IP/B/TRAN/IC/2006-184.

(10)  Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“ – Europos konsensusas dėl vystymosi (OL C 46, 2006 2 24, p. 1).

(11)  EIB Statuto 6 straipsnis.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/19

---

Benamių klausimo sprendimas

P6_TA(2008)0163

Europos Parlamento pareiškimas dėl gatvės benamių klausimo sprendimo

(2009/C 259 E/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį,

| A. | kadangi Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) 2005 m. susitikime benamių klausimas pripažintas prioritetiniu, be to, jam teikiama pirmenybė pagal ES socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties strategijos vadinamosios aktyviosios įtraukties kryptį, |
| --- | --- |

A.

kadangi Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) 2005 m. susitikime benamių klausimas pripažintas prioritetiniu, be to, jam teikiama pirmenybė pagal ES socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties strategijos vadinamosios aktyviosios įtraukties kryptį,

| B. | kadangi galimybė turėti būstą yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių ir kadangi suteikiant šią galimybę žengiamas pirmas žingsnis siekiant priimti tinkamą ir ilgalaikį labai skurdžiai gyvenančių ir socialinę atskirtį patiriančių žmonių aprūpinimo būstu sprendimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi galimybė turėti būstą yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių ir kadangi suteikiant šią galimybę žengiamas pirmas žingsnis siekiant priimti tinkamą ir ilgalaikį labai skurdžiai gyvenančių ir socialinę atskirtį patiriančių žmonių aprūpinimo būstu sprendimą,

| C. | kadangi trūksta skubiai pagalbai suteikti reikalingų būstų ir paslaugų centrų, kuriuose būtų pasirūpinta žmonių poreikiais, o dėl to kiekvieną žiemą Europos Sąjungoje pasitaiko atvejų, kai žmonės mirtinai sušąla, |
| --- | --- |

C.

kadangi trūksta skubiai pagalbai suteikti reikalingų būstų ir paslaugų centrų, kuriuose būtų pasirūpinta žmonių poreikiais, o dėl to kiekvieną žiemą Europos Sąjungoje pasitaiko atvejų, kai žmonės mirtinai sušąla,

| D. | kadangi gatvės benamiai yra labiausiai matoma benamių reiškinio dalis, o jų klausimą galima veiksmingai spręsti tik platesnės visuotinės strategijos kontekste, |
| --- | --- |

D.

kadangi gatvės benamiai yra labiausiai matoma benamių reiškinio dalis, o jų klausimą galima veiksmingai spręsti tik platesnės visuotinės strategijos kontekste,

| E. | kadangi Parlamentas šiais metais du kartus ragino imtis skubių veiksmų tam, kad būtų sprendžiamas benamių klausimas, |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas šiais metais du kartus ragino imtis skubių veiksmų tam, kad būtų sprendžiamas benamių klausimas,

1.   ragina Tarybą pritarti įsipareigojimui iki 2015 m. pasiekti, kad visoje ES neliktų gatvės benamių;

2.   ragina Komisiją nustatyti bendrą ES benamių apibrėžtį, rinkti palyginamus ir patikimus statistikos duomenis ir kasmet pateikti naują informaciją apie įgyvendinamus veiksmus ir valstybių narių pažangą siekiant, kad neliktų benamių;

3.   ragina valstybes nares parengti vadinamuosius skubios pagalbos žiemą planus, kaip benamių klausimo sprendimo strategijos dalį;

4.   paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

Pasirašiusieji asmenys

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Pilar del Castillo Vera, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Daniel Cohn-Bendit, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlăţean, Thierry Cornillet, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Giorgos Dimitrakopoulos, Vasile Dîncu, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Monica Frassoni, Sorin Frunzăverde, Urszula Gacek, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Neena Gill, Robert Goebbels, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Nathalie Griesbeck, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Jim Higgins, Jens Holm, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Jean-Claude Martinez, Jan Tadeusz Masiel, Jiří Maštálka, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Willy Meyer Pleite, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Cristobal Montoro Romero, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Joseph Muscat, Robert Navarro, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Rareș-Lucian Niculescu, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Lapo Pistelli, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Lydie Polfer, Mihaela Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Libor Rouček, Martine Roure, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Luciana Sbarbati, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Karin Scheele, Agnes Schierhuber, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Elisabeth Schroedter, Willem Schuth, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Ţicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka.

---

2008 m. balandžio 23 d., trečiadienis

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/22

---

Pilietinės visuomenės vaidmuo kovos su narkotikais politikoje Europos Sąjungoje

P6_TA(2008)0169

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl pilietinės visuomenės vaidmens kovos su narkotikais politikoje Europos Sąjungoje (2007/2212(INI))

(2009/C 259 E/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2004 m. gruodžio 15 d. rekomendaciją Tarybai ir Europos Vadovų Tarybai dėl Europos kovos su narkotikais strategijos (2005–2012) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2004 m. gruodžio 15 d. rekomendaciją Tarybai ir Europos Vadovų Tarybai dėl Europos kovos su narkotikais strategijos (2005–2012) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 26 d. Komisijos žaliąją knygą dėl pilietinės visuomenės vaidmens narkotikų politikoje Europos Sąjungoje (COM(2006)0316), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 26 d. Komisijos žaliąją knygą dėl pilietinės visuomenės vaidmens narkotikų politikoje Europos Sąjungoje (COM(2006)0316),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 18 d. paskelbtą viešų konsultacijų, surengtų pagal pirmiau minėtą Žaliąją knygą, rezultatų ir gautų atsakymų ataskaitą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 18 d. paskelbtą viešų konsultacijų, surengtų pagal pirmiau minėtą Žaliąją knygą, rezultatų ir gautų atsakymų ataskaitą (2),

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties VI antraštinę dalį, ypač į jos 29 straipsnį ir 31 straipsnio 1 dalies e punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties VI antraštinę dalį, ypač į jos 29 straipsnį ir 31 straipsnio 1 dalies e punktą,

| — | atsižvelgdamas į tarptautines, Europos lygmens ir nacionalines žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, ypač teisės į gyvybę ir sveikatą, apsaugos priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautines, Europos lygmens ir nacionalines žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, ypač teisės į gyvybę ir sveikatą, apsaugos priemones,

| — | atsižvelgdamas į 1961 m. kovo 30 d. JT bendrąją konvenciją dėl narkotikų ir ją iš dalies keičiantį 1972 m. kovo 25 d. Ženevos protokolą, į 1971 m. vasario 21 d. JT konvenciją dėl psichotropinių medžiagų ir į 1988 m. gruodžio 19 d. JT konvenciją dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų prekyba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1961 m. kovo 30 d. JT bendrąją konvenciją dėl narkotikų ir ją iš dalies keičiantį 1972 m. kovo 25 d. Ženevos protokolą, į 1971 m. vasario 21 d. JT konvenciją dėl psichotropinių medžiagų ir į 1988 m. gruodžio 19 d. JT konvenciją dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų prekyba,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1920/2006 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (3), kuris yra nauja ankstesnių teisės aktų redakcija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1920/2006 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (3), kuris yra nauja ankstesnių teisės aktų redakcija,

| — | atsižvelgdamas į Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2007 m. metinę ataskaitą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro 2007 m. metinę ataskaitą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1150/2007/EB dėl specialiosios programos „Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“ kaip bendrosios programos „Pagrindinės teisės ir teisingumas“ dalies sukūrimo 2007–2013 m. laikotarpiui (5), ypač į jo 2–7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1150/2007/EB dėl specialiosios programos „Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“ kaip bendrosios programos „Pagrindinės teisės ir teisingumas“ dalies sukūrimo 2007–2013 m. laikotarpiui (5), ypač į jo 2–7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 21 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pavadinimu „2006 m. pažangos įgyvendinant ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2005–2008) apžvalga“ (SEC(2006)1803), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 21 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pavadinimu „2006 m. pažangos įgyvendinant ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2005–2008) apžvalga“ (SEC(2006)1803),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 10 d. Komisijos komunikatą dėl 2007 m. pažangos įgyvendinant ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2005–2008) apžvalgos (COM(2007)0781), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 10 d. Komisijos komunikatą dėl 2007 m. pažangos įgyvendinant ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2005–2008) apžvalgos (COM(2007)0781),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. birželio mėn. Tarybos patvirtintą ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2005–2008) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio mėn. Tarybos patvirtintą ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2005–2008) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimą 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimą 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės (7),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 16–17 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą ES kovos su narkotikais strategiją (2005–2012) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 16–17 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą ES kovos su narkotikais strategiją (2005–2012) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 273/2004 dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 273/2004 dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) (9),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 8 ir 10 d. JT Generalinės Asamblėjos neeilinėje sesijoje (angl. UNGASS) priimtą politinį pareiškimą dėl narkotikų ir rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 8 ir 10 d. JT Generalinės Asamblėjos neeilinėje sesijoje (angl. UNGASS) priimtą politinį pareiškimą dėl narkotikų ir rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į JT veiklą, ypač į penkiasdešimt pirmąją Narkotikų komiteto sesiją, kuri įvyko Vienoje 2008 m. kovo 10–14 d. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT veiklą, ypač į penkiasdešimt pirmąją Narkotikų komiteto sesiją, kuri įvyko Vienoje 2008 m. kovo 10–14 d. (10),

| — | atsižvelgdamas į Baltąją knygą apie Europos valdymą (COM(2001)0428) ir į Komisijos komunikatus „Konsultavimosi ir dialogo stiprinimas. Komisijos konsultavimosi su suinteresuotomis šalimis bendrieji principai ir mažiausi standartai“ (COM(2002)0704) ir „2005–2009 m. strateginiai tikslai. Europa 2010 m.: partnerystė Europos atsinaujinimo vardan. Gerovė, solidarumas ir saugumas“ (COM(2005)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Baltąją knygą apie Europos valdymą (COM(2001)0428) ir į Komisijos komunikatus „Konsultavimosi ir dialogo stiprinimas. Komisijos konsultavimosi su suinteresuotomis šalimis bendrieji principai ir mažiausi standartai“ (COM(2002)0704) ir „2005–2009 m. strateginiai tikslai. Europa 2010 m.: partnerystė Europos atsinaujinimo vardan. Gerovė, solidarumas ir saugumas“ (COM(2005)0012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6-0073/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6-0073/2008),

| A. | kadangi, siekiant valstybių narių ir ES lygmenimis geriau formuluoti, įgyvendinti ir vertinti sprendimus, susijusius su kovos su narkotikais politika, reikėtų skatinti visapusiškesnį įvairių pilietinės visuomenės grupių tarpusavio dialogą ir dialogą su jomis (tarpvalstybiniu, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis) Europos mastu, |
| --- | --- |

A.

kadangi, siekiant valstybių narių ir ES lygmenimis geriau formuluoti, įgyvendinti ir vertinti sprendimus, susijusius su kovos su narkotikais politika, reikėtų skatinti visapusiškesnį įvairių pilietinės visuomenės grupių tarpusavio dialogą ir dialogą su jomis (tarpvalstybiniu, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis) Europos mastu,

| B. | kadangi pilietinės visuomenės grupių organizuotumas Europos lygmeniu, nacionalinių, regioninių ir vietos pilietinės visuomenės organizacijų nuomone, be abejo, turi pridėtinę vertę, |
| --- | --- |

B.

kadangi pilietinės visuomenės grupių organizuotumas Europos lygmeniu, nacionalinių, regioninių ir vietos pilietinės visuomenės organizacijų nuomone, be abejo, turi pridėtinę vertę,

| C. | kadangi visų pirma pilietinė visuomenė gali pasidalyti didžiule patirtimi tam tikrais kovos su narkotikais politikos klausimais, kaip antai: prevencija, informavimas, parama besigydantiesiems nuo priklausomybės ir socialinė reintegracija, |
| --- | --- |

C.

kadangi visų pirma pilietinė visuomenė gali pasidalyti didžiule patirtimi tam tikrais kovos su narkotikais politikos klausimais, kaip antai: prevencija, informavimas, parama besigydantiesiems nuo priklausomybės ir socialinė reintegracija,

| D. | kadangi svarbiausias 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategijos tikslas yra teikti tikslią informaciją ir stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį kovos su narkotikais srityje, |
| --- | --- |

D.

kadangi svarbiausias 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategijos tikslas yra teikti tikslią informaciją ir stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį kovos su narkotikais srityje,

| E. | kadangi Žalioji knyga dėl pilietinės visuomenės vaidmens narkotikų politikoje Europos Sąjungoje ir Pilietinės visuomenės forumo narkotikų tema įkūrimas yra pirmasis praktinis žingsnis siekiant šio tikslo, |
| --- | --- |

E.

kadangi Žalioji knyga dėl pilietinės visuomenės vaidmens narkotikų politikoje Europos Sąjungoje ir Pilietinės visuomenės forumo narkotikų tema įkūrimas yra pirmasis praktinis žingsnis siekiant šio tikslo,

| F. | kadangi dauguma Komisijos konsultacijose dalyvavusių organizacijų labai palankiai vertino esamų tinklų teminio sujungimo idėją, |
| --- | --- |

F.

kadangi dauguma Komisijos konsultacijose dalyvavusių organizacijų labai palankiai vertino esamų tinklų teminio sujungimo idėją,

| G. | kadangi atitinkamai siekiant užmegzti nuolatinėmis konsultacijomis grindžiamus santykius ir skatinti informacijos bei gerosios patirties mainus, ypatingą dėmesį skiriant moksliniams duomenims, svarbi didesnė pilietinės visuomenės ir ES institucijų bei įstaigų sąveika, |
| --- | --- |

G.

kadangi atitinkamai siekiant užmegzti nuolatinėmis konsultacijomis grindžiamus santykius ir skatinti informacijos bei gerosios patirties mainus, ypatingą dėmesį skiriant moksliniams duomenims, svarbi didesnė pilietinės visuomenės ir ES institucijų bei įstaigų sąveika,

| H. | kadangi reikėtų pažymėti pilietinės visuomenės organizacijų, bendradarbiaujančių su trečiosiomis šalimis ir skatinančių alternatyvias bei tvarias strategijas narkotikų problemoms spręsti, veiklos ir vaidmens stiprinimo ypatingą svarbą, |
| --- | --- |

H.

kadangi reikėtų pažymėti pilietinės visuomenės organizacijų, bendradarbiaujančių su trečiosiomis šalimis ir skatinančių alternatyvias bei tvarias strategijas narkotikų problemoms spręsti, veiklos ir vaidmens stiprinimo ypatingą svarbą,

| I. | kadangi tokia atvira priemonė kaip internetas turėtų būti kiekvienos siūlomos dialogo ar konsultacijų konkrečiais klausimais su pasirinktais tinklais sistemos, kuri būtų papildyta viešomis konsultacijomis su visomis suinteresuotomis šalimis, dalis, |
| --- | --- |

I.

kadangi tokia atvira priemonė kaip internetas turėtų būti kiekvienos siūlomos dialogo ar konsultacijų konkrečiais klausimais su pasirinktais tinklais sistemos, kuri būtų papildyta viešomis konsultacijomis su visomis suinteresuotomis šalimis, dalis,

| J. | kadangi svarbus vaidmuo, kurį pilietinė visuomenė gali atlikti šioje srityje, turėtų papildyti ir sustiprinti didelę valstybių narių ir tarptautinių organizacijų atsakomybę siekiant bendradarbiauti kovos su narkotikų gamyba ir neteisėta prekyba sektoriuje, kaip tai vyksta kovos su terorizmu srityje, |
| --- | --- |

J.

kadangi svarbus vaidmuo, kurį pilietinė visuomenė gali atlikti šioje srityje, turėtų papildyti ir sustiprinti didelę valstybių narių ir tarptautinių organizacijų atsakomybę siekiant bendradarbiauti kovos su narkotikų gamyba ir neteisėta prekyba sektoriuje, kaip tai vyksta kovos su terorizmu srityje,

| K. | kadangi aktyvesnis ES institucijų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas kovos su narkotikais politikoje padėtų joms tinkamai įvertinti esamas strategijas, |
| --- | --- |

K.

kadangi aktyvesnis ES institucijų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas kovos su narkotikais politikoje padėtų joms tinkamai įvertinti esamas strategijas,

| L. | kadangi sąvoka „narkotikai“ siekiama apimti narkotines ir psichotropines medžiagas, kaip apibrėžta pirmiau minėtose JT konvencijose, |
| --- | --- |

L.

kadangi sąvoka „narkotikai“ siekiama apimti narkotines ir psichotropines medžiagas, kaip apibrėžta pirmiau minėtose JT konvencijose,

| M. | kadangi narkotikų vartojimas gali kelti ypatingą pavojų merginoms ir moterims, ypač turint mintyje nėštumą ar užkrėtimą ŽIV (AIDS), |
| --- | --- |

M.

kadangi narkotikų vartojimas gali kelti ypatingą pavojų merginoms ir moterims, ypač turint mintyje nėštumą ar užkrėtimą ŽIV (AIDS),

| N. | kadangi paprastai priklausomybės nuo narkotikų gydymo programose dalyvauja daugiau vyrų nei moterų, o moterys sudaro apie 20 proc. asmenų, šiuo metu dalyvaujančių gydymo programose Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

N.

kadangi paprastai priklausomybės nuo narkotikų gydymo programose dalyvauja daugiau vyrų nei moterų, o moterys sudaro apie 20 proc. asmenų, šiuo metu dalyvaujančių gydymo programose Europos Sąjungoje,

| O. | kadangi nustatyta, kad labai skiriasi moterų ir vyrų narkotikų vartojimo apimtys ir būdai; kadangi moksliniai tyrimai rodo, kad esama reikšmingų lyčių skirtumų turint mintyje daugybę fiziologinių ir psichosocialinių veiksnių, susijusių su priklausomybės raida, rizikinga elgsena ir elgsena ieškant pagalbos; |
| --- | --- |

O.

kadangi nustatyta, kad labai skiriasi moterų ir vyrų narkotikų vartojimo apimtys ir būdai; kadangi moksliniai tyrimai rodo, kad esama reikšmingų lyčių skirtumų turint mintyje daugybę fiziologinių ir psichosocialinių veiksnių, susijusių su priklausomybės raida, rizikinga elgsena ir elgsena ieškant pagalbos;

1.   pripažįsta svarbų pilietinės visuomenės vaidmenį kuriant, nustatant, įgyvendinant, vertinant ir stebint kovos su narkotikais politiką; ypač pabrėžia pilietinės visuomenės patirtimi šioje srityje turimą ir išreikštą pridėtinę vertę, jos gebėjimą diegti naujoves bei galimybes keistis informacija ir gerąja patirtimi, kuri moksliškai išbandyta ir pagrįsta vykdant dabartinę kovos su narkotikais politiką;

2.   ragina visų valstybių narių vyriausybes, nevyriausybines organizacijas, pilietinę visuomenę, tėvų bei specialistų asociacijas vykdyti kampanijas, kuriose išsamiai informuojama apie:

| — | narkotikų keliamą pavojų ir žalą fizinei bei psichinei sveikatai, ypač merginų, nėščių ir maitinančių moterų bei vaikų; |
| --- | --- |

—

narkotikų keliamą pavojų ir žalą fizinei bei psichinei sveikatai, ypač merginų, nėščių ir maitinančių moterų bei vaikų;

| — | motinos sveikatą ir narkotikų perdavimą per moters organizmą vaisiui; |
| --- | --- |

—

motinos sveikatą ir narkotikų perdavimą per moters organizmą vaisiui;

| — | nuo narkotikų priklausančių nepilnamečių ir nusikaltėlių gydymo galimybes; |
| --- | --- |

—

nuo narkotikų priklausančių nepilnamečių ir nusikaltėlių gydymo galimybes;

| — | paramą narkotikus vartojančių vaikų tėvams; |
| --- | --- |

—

paramą narkotikus vartojančių vaikų tėvams;

3.   pripažįsta, kad bažnyčia ir religinės bendruomenės labai aktyviai dalyvavo kovojant su narkotikais, todėl į jų patirtį reikėtų atsižvelgti kuriant, įgyvendinant ir vertinant kovos su narkotikais politiką;

4.   primygtinai ragina stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį kuriant narkotikų politiką pagal Europos lygmens koncepciją, nes tai yra pagrindinis 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategijos tikslas;

5.   pabrėžia, kad internetui turėtų tekti svarbus vaidmuo užtikrinant skaidrų ir darnų keitimąsi informacija apie 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategijos įgyvendinimą ir raidą, jis turėtų padėti sudaryti geresnes pilietinės visuomenės (įskaitant narkotikų vartotojus ir bendruomenės grupes) dalyvavimo sąlygas įgyvendinant pirmiau minėtą veiksmų planą visais lygmenimis ir pasinaudojant Pilietinės visuomenės forumu narkotikų tema, gerinant galimybes naudotis prevencinėmis programomis ir jų veiksmingumą bei ugdyti sąmoningumą;

6.   pabrėžia partnerystės su žiniasklaida, įskaitant elektroninės žiniasklaidos priemones, svarbą skleidžiant mokslinę informaciją apie narkotikų vartojimo pavojų fizinei ir psichinei sveikatai, ypač merginų ir nėščių moterų; atsižvelgiant į jos įtaką jaunajai kartai, skatina tokias žiniasklaidos priemones tapti pagrindiniu partneriu kovai su narkotikais skirtose kampanijose;

7.   palankiai vertina 2007–2013 m. specialios narkotikų prevencijos ir informavimo programos įgyvendinimą ir pažymi, kad pilietinės visuomenės dalyvavimas įgyvendinant ir plėtojant 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategiją yra ypatingas šios programos tikslas;

8.   apgailestauja, kad buvo vėluojama panaudoti pagal šią programą skirtas lėšas;

9.   ragina Komisiją užtikrinti, kad naujoje 2008–2013 m. sveikatos apsaugos strategijoje būtų atsižvelgiama į skirtingą narkotinių medžiagų poveikį moterims, ypač turint mintyje pilietinės visuomenės organizacijų vykdomų kovai su narkotinėmis medžiagomis skirtų informavimo programų finansavimą;

Forumas – struktūrinis lygmuo

10.   pabrėžia Pilietinės visuomenės forumo narkotikų tema įkūrimo svarbą kaip pirmąjį žingsnį Europos pilietinės visuomenės asociacijas praktiškiau ir konstruktyviau įtraukiant į ES veiklą narkotikų vartojimo prevencijos ir kovos su narkotikais politikos srityse;

11.   apgailestauja, kad kai kurioms organizacijoms Pilietinės visuomenės forumo narkotikų tema dalyvių atranka pasirodė esanti nepakankamai skaidri, ir ragina Komisiją apsvarstyti, kaip spręsti šią problemą tikintis, kad ateityje forumo plėtra būtų skaidresnė;

12.   mano, kad Pilietinės visuomenės forumas narkotikų tema turėtų integruoti, o ne išskirti ir būti plataus nuomonių spektro ir pusiausvyros atspindys;

13.   pažymi, kad Pilietinės visuomenės forumo narkotikų tema tikslas nėra sukurti asamblėją, kuri būtų skirta skelbti įvairią ideologiją, bet užmegzti dialogą ir tiesioginį ryšį su svarbiausiomis asociacijomis kovos su narkotikais srityje (turint mintyje ir prevencijos, ir reabilitacijos lygmenis), turėti praktinių priemonių, kurios padėtų remiantis sėkminga patirtimi sukurti ir įgyvendinti narkotikų vartojimo prevencijos ir kovos su narkotikais politiką, taip pat analizuoti Europos Sąjungoje tarpvalstybines problemas, kurios atsiranda dėl nacionalinių teisės aktų skirtumų, ypač pasienio regionuose;

14.   ragina valstybes nares keistis patirtimi apie pažangiausius metodus, kurie šiuo metu taikomi kovos su narkotikais, narkotikų prevencijos, vaikų ir jaunuolių informavimo srityse, ir bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės atstovais skatinti jų plėtojimą;

15.   apgailestauja, kad šiame forume dalyvauja mažai organizacijų iš naujųjų valstybių narių; pabrėžia naujųjų valstybių narių pilietinės visuomenės informavimo ir aktyvesnio dalyvavimo būtinybę, atsižvelgiant į šių šalių svarbą išsiplėtusioje ES;

16.   apgailestauja dėl to, kad nevyriausybiniai nacionaliniai ir tarpvalstybiniai tinklai, ypač moterims, motinoms ir merginoms atstovaujančios asociacijos, taip pat su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusius klausimus sprendžiančios organizacijos negausiai dalyvavo 2007 m. gruodžio mėn. surengtame pirmajame Pilietinės visuomenės forume narkotikų tema; ragina Komisiją aktyviai skatinti tokių organizacijų, taip pat organizacijų, turinčių vertingos patirties su narkotikais ir piktnaudžiavimu jais susijusiose srityse, dalyvavimą, kad būtų galima užtikrinti prieinamas bei plačiai teikiamas specializuotas paslaugas;

17.   palankiai vertina Komisijos pastangas, dedamas siekiant nustatyti, kokį vaidmenį turi atlikti Pilietinės visuomenės forumas narkotikų tema vykdant Europos lygmens politiką narkotikų klausimu, kad būtų galima apibrėžti galutinius tikslus, kurių reikia siekti konsultuojantis šiame forume;

18.   mano, kad Pilietinės visuomenės forumas narkotikų tema turėtų turėti aiškų įgaliojimą, aiškiai apibrėžtas darbotvarkes, skaidrias procedūras ir įgyvendinamus veiklos planus, kurie būtų realus indėlis politikos kūrimo procese;

19.   viliasi, kad dialogas su pilietine visuomene ES sprendimų priėmimo procese padarys apčiuopiamą poveikį; todėl mano, kad pilietinė visuomenė turėtų turėti oficialų statusą atsižvelgiant į 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategijoje nustatytus tikslus ir būsimas iniciatyvas, inter alia, dėl to, kad:

| — | forumas kartu su kitomis nepriklausomomis institucijomis dalyvautų 2008 m. Komisijai vertinant ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2005–2008 m.); |
| --- | --- |

—

forumas kartu su kitomis nepriklausomomis institucijomis dalyvautų 2008 m. Komisijai vertinant ES kovos su narkotikais veiksmų planą (2005–2008 m.);

| — | būtų užmegzti glaudesni ir skaidresni santykiai su valstybėmis narėmis siekiant, kad forumas ir valstybės narės iš tiesų bendradarbiautų; |
| --- | --- |

—

būtų užmegzti glaudesni ir skaidresni santykiai su valstybėmis narėmis siekiant, kad forumas ir valstybės narės iš tiesų bendradarbiautų;

| — | forumo atstovai nuolat dalyvautų ES pirmininkaujančios valstybės narės ir nacionalinių su narkotikais susijusios veiklos koordinatorių susitikimuose; |
| --- | --- |

—

forumo atstovai nuolat dalyvautų ES pirmininkaujančios valstybės narės ir nacionalinių su narkotikais susijusios veiklos koordinatorių susitikimuose;

| — | būtų palaikomi nuolatiniai ryšiai su Parlamentu, ir Parlamentas su forumu, kitomis susijusiomis grupėmis ir ES institucijomis, dirbančiomis kovos su narkotikais srityje, organizuotų metines konferencijas ir vertintų pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

—

būtų palaikomi nuolatiniai ryšiai su Parlamentu, ir Parlamentas su forumu, kitomis susijusiomis grupėmis ir ES institucijomis, dirbančiomis kovos su narkotikais srityje, organizuotų metines konferencijas ir vertintų pasiektus rezultatus;

| — | būtų pasiekta didelė forumo ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (ENNSC) veiklos sąveika, o šis galėtų vieną savo metinės ataskaitos skyrių skirti ES pilietinės visuomenės veiklai; |
| --- | --- |

—

būtų pasiekta didelė forumo ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (ENNSC) veiklos sąveika, o šis galėtų vieną savo metinės ataskaitos skyrių skirti ES pilietinės visuomenės veiklai;

20.   ragina Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centrą rinkti statistikos duomenis apie narkotikų vartojimą tarp moterų Europos Sąjungoje, analizuoti tokio vartojimo tendencijas ir metinėje ataskaitoje atsižvelgti į skirtingą poveikį lytims, siekiant Europos pilietinei visuomenei suteikti daugiau žinių ir sėkmingiau ją informuoti apie šią problemą;

21.   skatina teminį esamų tinklų sujungimą pasitelkiant Pilietinės visuomenės forumą narkotikų tema arba kuriant su forumo sistema susijusias darbo grupes ar pogrupius;

22.   ragina ES, vykdant atitinkamą biudžeto kontrolę, skirti daugiau lėšų ES pilietinės visuomenės veiklai remti pagal dabartinius projektus ir būsimas šios srities iniciatyvas;

23.   ragina valstybes nares, jei įmanoma, su valstybės finansavimu susijusias nuostatas išplėsti, kad jos apimtų pilietinių profesinių organizacijų teikiamas paslaugas, kurios turi atitikti atitinkamus kokybės užtikrinimo kriterijus, ir tai būtų ne tik sveikatos priežiūros ar socialinės paslaugos, bet ir su žalos mažinimu susijusios bei vadinamosios žemo slenksčio paslaugos; mano, kad taip bus galima užtikrinti planuojamą ir ilgalaikį paslaugų teikimą ir šių paslaugų atitiktį kokybės standartams;

24.   pabrėžia, jog visuomenei svarbu skirti lėšų ir paremti savanoriškas organizacijas ir tėvų asociacijas, kurios kovoja su piktnaudžiavimu, ypač jaunų žmonių, narkotikais;

Pilietinė visuomenė – vidinis lygmuo

25.   pabrėžia pilietinės visuomenės veiksmų siekiant 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategijoje išdėstytų tikslų, susijusių su prevencijos politika, informavimu, su priklausomybe nuo narkotikų susijusių problemų sprendimu ir tinkama šios politikos įgyvendinimo stebėsena, svarbą;

26.   ragina visus dalyvius, veikiančius ES ir valstybių narių lygmeniu, daugiau dėmesio skirti naujovėms, kurios leistų pilietinės visuomenės patirtį panaudoti siekiant 2005–2012 m. ES kovos su narkotikais strategijoje išdėstytų tikslų, ypač susijusių su visuomenės informavimo iniciatyvomis, žalos mažinimo, paramos besigydantiesiems nuo priklausomybės ir socialinės reintegracijos politika;

27.   mano, kad svarbu stiprinti dialogą ES lygmeniu su narkotikus vartojantiems asmenims atstovaujančiomis organizacijomis, nes dialogas yra būtinas siekiant išspręsti su socialine reintegracija susijusius uždavinius ir teikiant paramą besigydantiesiems nuo priklausomybės asmenims;

28.   ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su pilietine visuomene skatinti vienodas galimybes naudotis programomis, užtikrinti, kad į jas būtų įtrauktos menkai pastebimos ir visuomenės nuošalyje esančios grupės, imtis veiksmų gebėjimams stiprinti, kad būtų užtikrintas įgyvendinamų programų tvarumas ir veiksmingumas;

29.   ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti organizacijų ir pilietinės visuomenės iniciatyvas, kuriomis siekiama:

| — | stiprinti prevenciją ir geriau informuoti apie narkotikų ir psichotropinių medžiagų vartojimo pavojus darbo vietoje ir jaunuoliams; |
| --- | --- |

—

stiprinti prevenciją ir geriau informuoti apie narkotikų ir psichotropinių medžiagų vartojimo pavojus darbo vietoje ir jaunuoliams;

| — | gydyti įkalinimo įstaigose esančius nuo narkotikų priklausomus asmenis; |
| --- | --- |

—

gydyti įkalinimo įstaigose esančius nuo narkotikų priklausomus asmenis;

| — | kartu su socialinėmis organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis rengti išsamias prevencijos programas kovai su narkotikų ir psichotropinių medžiagų vartojimu, ypač tarp jaunuolių, rizikos grupėms priskiriamuose miestų rajonuose atitinkamai atsižvelgiant į šių rajonų fizinės ir dvasinės sveikatos poreikius; |
| --- | --- |

—

kartu su socialinėmis organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis rengti išsamias prevencijos programas kovai su narkotikų ir psichotropinių medžiagų vartojimu, ypač tarp jaunuolių, rizikos grupėms priskiriamuose miestų rajonuose atitinkamai atsižvelgiant į šių rajonų fizinės ir dvasinės sveikatos poreikius;

| — | bendradarbiaujant su tėvų, mokinių, mokytojų organizacijoms ir mokslininkais rengti ir mokyklose vykdyti informavimo ir prevencijos įvairioms demografinėms grupėms skirtas kampanijas narkotikų ir jų žalingo poveikio sveikatai ir socialiniam gyvenimui tema; |
| --- | --- |

—

bendradarbiaujant su tėvų, mokinių, mokytojų organizacijoms ir mokslininkais rengti ir mokyklose vykdyti informavimo ir prevencijos įvairioms demografinėms grupėms skirtas kampanijas narkotikų ir jų žalingo poveikio sveikatai ir socialiniam gyvenimui tema;

| — | vykdyti žalos mažinimo politiką pasitelkiant darbuotojus, kurie dirbtų užmegzdami tiesioginį kontaktą gatvėse ir miestų bei miestelių nuskurdusiuose rajonuose; |
| --- | --- |

—

vykdyti žalos mažinimo politiką pasitelkiant darbuotojus, kurie dirbtų užmegzdami tiesioginį kontaktą gatvėse ir miestų bei miestelių nuskurdusiuose rajonuose;

| — | kurti ir vykdyti specialius reintegracijos projektus, skirtus gatvės vaikams ir nepalankioje socialinėje padėtyje atsidūrusioms šeimoms; |
| --- | --- |

—

kurti ir vykdyti specialius reintegracijos projektus, skirtus gatvės vaikams ir nepalankioje socialinėje padėtyje atsidūrusioms šeimoms;

30.   atkreipia dėmesį į didėjantį susirūpinimą dėl to, kad moterys gali nepasinaudoti gydymo galimybėmis dėl socialinės ir ekonominės paramos trūkumo, o ypač dėl su vaikų priežiūra susijusių įsipareigojimų, kurie buvo nustatyti kaip veiksniai, galintys trukdyti moterims pasinaudoti priklausomybės nuo narkotikų gydymo paslaugomis; nurodo, kad lyginant vaikų priežiūros neapimančias gydymo paslaugas ir vaikų priežiūrą apimančias paslaugas, matyti, kad dažnai didžiausią pastarosiomis paslaugomis besinaudojančių asmenų dalį sudaro moterys;

31.   ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pasienio regionams, kurie dažnai susiduria su sunkumais todėl, kad skiriasi narkotikus reglamentuojantys nacionaliniai teisės aktai;

32.   remia pilietinės visuomenės organizacijas, kurios imasi sąmoningos kovos su narkotikų ir jų gaminių vartojimu, ypač nepilnamečių atveju;

33.   ragina ES pagrindinių teisių agentūrą atlikti kovos su narkotikais politikos poveikio vertinimą ir nustatyti jos veiksmingumą ir tai, ar ir kiek dėl šios politikos buvo peržengtos ribos ir pažeistos asmens teisės;

34.   pabrėžia, kad būtina narkotikų politiką grįsti patikimais moksliniais duomenimis, gautais bendradarbiaujant su pilietine visuomene su narkotikais susijusių mokslinių tyrimų srityje, ir pripažįsta, kad reikėtų plėtoti moksliniais tyrimais ir duomenimis pagrįstą politiką ir vykdyti įrodytais duomenimis grindžiamą veiklą, įskaitant tokią, kurios tikslas – žalos sveikatai prevencija ir mažinimas;

35.   ragina valstybes nares plėsti bendrą teisėsaugos agentūrų ir pilietinės visuomenės organizacijų veiklą ir teikti bendras valdymo paslaugas, ypač vietos bendruomenių lygmeniu;

Pilietinė visuomenė – išorinis lygmuo

36.   pripažįsta pilietinės visuomenės vaidmens, susijusio su išoriniu Europos kovos su narkotikais politikos lygmeniu, svarbą ir džiaugiasi, kad ES pirmauja pasaulyje kovojant su narkotikais pagal išorės programų ir iniciatyvų finansavimą;

37.   ragina apsvarstyti ir paremti ES išorės strategiją, kuri turės ilgalaikį, apčiuopiamą ir praktinį poveikį padėčiai regionuose, kuriuose gaminama narkotikų žaliava;

38.   atkreipia dėmesį į Europos organizacijų, skatinančių vietoje auginamas kultūras pradėti naudoti gydymo ir kitais medicininiais tikslais, patirtį ir kartu primena, kad šių kultūrų auginimą reikėtų nuolat labai griežtai kontroliuoti;

39.   ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti būdų, kaip bendradarbiauti su ES pilietinės visuomenės organizacijomis, skatinančiomis tik teisėtai naudoti iš kokamedžio lapų gautas medžiagas, ir tokiu būdu (kadangi narkotikų žaliava sunaudojama) veiksmingai prisidėti prie tarptautinės kovos su narkotikų prekyba ir kartu užtikrinti šių medžiagų naudojimo saugą;

40.   ragina Komisiją ir valstybes nares vadovautis savo 2007 m. spalio 25 d. rekomendacija Tarybai dėl opiumo gamybos Afganistane medicininiais tikslais (11) ir remti pilietinės visuomenės iniciatyvas dėl bendradarbiavimo su šalimis, kuriose gaminami narkotikai, kovos su narkotikais srityje bei skatinti jų galimą teigiamą su demokratizacijos procesu tose šalyse susijusį poveikį; pabrėžia, kad svarbu skatinti bandomuosius projektus, kaip antai „aguonos medicinos reikmėms“, kuriais siekiama, kad dalis šiuo metu nelegaliai auginamų aguonų būtų pradėtos naudoti teisėtai pramoniniu būdu gaminant nuskausminamuosius vaistus, kurių pagrindas yra opijus, kad būtų apsvarstyta galima licencijų aguonų pasėlius naudoti medicinos reikmėms išdavimo nauda, taip pat nustatyta, kokiu būdu tai galima padaryti ir kokia būtų vykdoma Jungtinių Tautų kompetencijai priklausanti kontrolė;

41.   ragina Komisiją kartu su pilietine visuomene ieškoti galimybių kovoti su neteisėtomis aguonų plantacijomis Afganistane naudojant žmonėms, gyvūnams ir aplinkai nekenksmingus purškalus;

42.   ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti galimybėmis, kurias gali suteikti bendradarbiavimas su valstybių narių mokslinėmis institucijomis, mokslinėmis organizacijomis, medicininio pobūdžio žurnalais, tyrimų centrais, asociacijomis, specializuotais institutais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, kurie pastaraisiais metais pateikė atspirties taškus nustatant kovos su narkotikų prekyba politiką, analizuojant geopolitinę padėtį ir su tarptautine prekyba narkotikais susijusius ekonominius srautus;

43.   mano, kad svarbu skatinti ES asociacijų ir tarptautinių tinklų, kuriems priklauso kovos su narkotikais asociacijos, tarpusavio bendradarbiavimą siekiant, kad vyktų patirties ir informacijos mainai;

44.   atkreipia dėmesį į Vienos NVO narkotikų komiteto, kuris yra pilietinei visuomenei JT narkotikų kontrolės ir nusikaltimų prevencijos biure (angl. UNODC) atstovaujantis NVO komitetas, patirtį ir tikisi, kad tokių komitetų veikloje ateityje dalyvaus daugiau organizacijų ir asmenų, atsižvelgiant į tokius pasiūlymus, kaip antai „Po 2008 m.“ (angl. „Beyond 2008“), kuris yra iniciatyva ir kurio pagrindinis tikslas – propaguoti pilietinės visuomenės vaidmenį atliekant 1998 m. JT Generalinės Asamblėjos neeilinėje sesijoje (angl. UNGASS) narkotikų klausimu priimtų nuostatų kas dešimt metų numatytą persvarstymą; siūlo pradėti panašias Europos asociacijų konsultacijas atsižvelgiant į ES kovos su narkotikais strategijos persvarstymą po 2012 m.;

45.   mano, jog tam, kad būtų galima pasimokyti ir rengti strategijas ateityje, praėjus dešimčiai metų po 1998 m. įvykusios Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos neeilinės sesijos narkotikų klausimu (jos pagrindinis tikslas buvo per dešimtį metų įgyvendinti „pasaulio be narkotikų“ idėją), būtina įvertinti vykdytos kovos su narkotikais politikos esamus rezultatus ir nustatyti, kokios strategijos buvo sėkmingos;

*

- *

46.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, taip pat susipažinti Europos Vadovų Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centrui, Europos Tarybai ir Jungtinėms Tautoms bei jos specializuotoms tarnyboms.

---

(1)  OL C 226 E, 2005 9 15, p. 233.

(2)  http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/news_consulting_public_en.htm.

(3)  OL L 376, 2006 12 27, p. 1.

(4)  http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index407EN.html.

(5)  OL L 257, 2007 10 3, p. 23.

(6)  OL C 168, 2005 7 8, p. 1.

(7)  OL L 127, 2005 5 20, p. 32.

(8)  dok. 15074/1/04.

(9)  OL L 47, 2004 2 18, p. 1.

(10)  http://www.unodc.org/documents/commissions/CND-Session51/CND-51_Info_Participants.pdf.

(11)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0485.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/29

---

10-ojo Europos plėtros fondo programavimo įgyvendinimas

P6_TA(2008)0171

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 10-ojo Europos plėtros fondo programavimo įgyvendinimo (2007/2138(INI))

(2009/C 259 E/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą partnerystės susitarimą (1) (Kotonu susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą partnerystės susitarimą (1) (Kotonu susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansavimo programą vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu, ir dėl finansinės pagalbos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansavimo programą vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu, ir dėl finansinės pagalbos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis (2),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 617/2007 dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 617/2007 dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą bei Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A6-0042/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą bei Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A6-0042/2008),

| A. | kadangi 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) programavimas buvo susijęs su ratifikavimo proceso (visose ES valstybėse narėse ir dviejuose trečdaliuose Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) šalių) pabaiga vėliausiai 2007 m. lapkričio 30 d., kad galėtų įsigalioti 2008 m. sausio 1 d. (Kotonu susitarimo 93 straipsnio 3 dalis), |
| --- | --- |

A.

kadangi 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) programavimas buvo susijęs su ratifikavimo proceso (visose ES valstybėse narėse ir dviejuose trečdaliuose Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) šalių) pabaiga vėliausiai 2007 m. lapkričio 30 d., kad galėtų įsigalioti 2008 m. sausio 1 d. (Kotonu susitarimo 93 straipsnio 3 dalis),

| B. | kadangi „laikinojo galiojimo“ sąlyga nebeleidžia remtis ankstesniųjų EPF likučiais, |
| --- | --- |

B.

kadangi „laikinojo galiojimo“ sąlyga nebeleidžia remtis ankstesniųjų EPF likučiais,

| C. | kadangi Komisija įsipareigojo imtis veiksmų, kad visos 9-ojo EPF lėšos būtų panaudotos iki 2007 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija įsipareigojo imtis veiksmų, kad visos 9-ojo EPF lėšos būtų panaudotos iki 2007 m. gruodžio 31 d.,

| D. | kadangi, neatsižvelgiant į Europos Parlamento prašymus įrašyti atitinkamą biudžeto eilutę, EPF iki šiol neskiriamos lėšos iš ES biudžeto, |
| --- | --- |

D.

kadangi, neatsižvelgiant į Europos Parlamento prašymus įrašyti atitinkamą biudžeto eilutę, EPF iki šiol neskiriamos lėšos iš ES biudžeto,

| E. | kadangi tai, kad Europos Parlamentas ir valstybių narių parlamentai oficialiai EPF nekontroliuoja, nes jam ES biudžeto lėšos neskiriamos, yra nukrypimas nuo demokratijos principų, |
| --- | --- |

E.

kadangi tai, kad Europos Parlamentas ir valstybių narių parlamentai oficialiai EPF nekontroliuoja, nes jam ES biudžeto lėšos neskiriamos, yra nukrypimas nuo demokratijos principų,

| F. | kadangi Komisija 64 AKR šalyse atliko tyrimą dėl nevalstybinių veikėjų įtraukimo į 10-ojo EPF programavimą, kurio metu išaiškinta, kad informacija buvo teikiama visais atvejais, tačiau realiai dalyvavo tik pusė nagrinėtų šalių, |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija 64 AKR šalyse atliko tyrimą dėl nevalstybinių veikėjų įtraukimo į 10-ojo EPF programavimą, kurio metu išaiškinta, kad informacija buvo teikiama visais atvejais, tačiau realiai dalyvavo tik pusė nagrinėtų šalių,

| G. | kadangi ES ir Afrikos valstybių aukščiausio lygio susitikime Lisabonoje (2007 m. gruodžio mėn. 8–9 d.) sudarius naująją Afrikos šalių ir ES strateginę partnerystę bei paskelbus veiksmų planą 2008–2010 m., pagrįstą „Afrikos vienybės, Afrikos ir Europos tarpusavio priklausomybės, kontrolės ir atsakomybės, pagarbos žmogaus teisėms, demokratijos bei teisinės valstybės principais bei teise į vystymąsi“, ir šia proga priėmus bendrą Europos Parlamento ir Visos Afrikos Parlamento deklaraciją, skatinančią stiprinti Parlamentų vaidmenį naujojoje strategijoje, |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ir Afrikos valstybių aukščiausio lygio susitikime Lisabonoje (2007 m. gruodžio mėn. 8–9 d.) sudarius naująją Afrikos šalių ir ES strateginę partnerystę bei paskelbus veiksmų planą 2008–2010 m., pagrįstą „Afrikos vienybės, Afrikos ir Europos tarpusavio priklausomybės, kontrolės ir atsakomybės, pagarbos žmogaus teisėms, demokratijos bei teisinės valstybės principais bei teise į vystymąsi“, ir šia proga priėmus bendrą Europos Parlamento ir Visos Afrikos Parlamento deklaraciją, skatinančią stiprinti Parlamentų vaidmenį naujojoje strategijoje,

| H. | kadangi ES ir jos valstybės narės prisiėmė paramos vystymuisi, ypač Afrikos naudai, ir paramos efektyvumo politinių įsipareigojimų, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ir jos valstybės narės prisiėmė paramos vystymuisi, ypač Afrikos naudai, ir paramos efektyvumo politinių įsipareigojimų,

| I. | kadangi ES įsipareigojo iki 2010 m savo paramą prekybai padidinti iki 2 000 000 000 eurų per metus (po 1 000 000 000 eurų skirs Komisija ir 1 000 000 000 eurų valstybės narės), |
| --- | --- |

I.

kadangi ES įsipareigojo iki 2010 m savo paramą prekybai padidinti iki 2 000 000 000 eurų per metus (po 1 000 000 000 eurų skirs Komisija ir 1 000 000 000 eurų valstybės narės),

| J. | kadangi asignavimai 10-ajam EPF preliminariai paskirstyti taip: 30 proc. bendrajai paramai iš biudžeto, 30 proc. infrastruktūrai, 15 proc. valdymui (įskaitant taiką ir saugumą), 8 proc. žemės ūkiui ir kaimo vystymuisi, 8 proc. socialiniams sektoriams ir socialinei sanglaudai, o likusi dalis padalijama ekonomikos vystymuisi, paramai institucijoms ir aplinkos apsaugai, |
| --- | --- |

J.

kadangi asignavimai 10-ajam EPF preliminariai paskirstyti taip: 30 proc. bendrajai paramai iš biudžeto, 30 proc. infrastruktūrai, 15 proc. valdymui (įskaitant taiką ir saugumą), 8 proc. žemės ūkiui ir kaimo vystymuisi, 8 proc. socialiniams sektoriams ir socialinei sanglaudai, o likusi dalis padalijama ekonomikos vystymuisi, paramai institucijoms ir aplinkos apsaugai,

| K. | kadangi 10-ojo EPF pradinio ugdymo ir sveikatos sektoriams skiriamų asignavimų dalis šiek tiek mažesnė negu 9-ojo EPF, |
| --- | --- |

K.

kadangi 10-ojo EPF pradinio ugdymo ir sveikatos sektoriams skiriamų asignavimų dalis šiek tiek mažesnė negu 9-ojo EPF,

10-ojo EPF iššūkiai ir tikslai

1.   pabrėžia, kaip svarbu EPF įgyvendinti per 2008–2013 m., ypač turint omenyje ES ir jos valstybių narių politinius įsipareigojimus, susijusius su pagalba vystymuisi, Europos ir Afrikos atnaujintos partnerystės siekiu ir ES indėliu, siekiant 2015 m. įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT);

2.   visiškai pritaria Reglamento (EB) Nr. 617/2007 1 straipsnyje įtvirtintam pagrindiniam tikslui „panaikinti skurdą šalyse partnerėse bei regionuose partneriuose siekiant tvaraus vystymosi, įskaitant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) siekimą“; teikia ypatingą svarbą tam, kad šie pirmenybiniai tikslai būtų konkrečiai išreikšti visose įgyvendinimo priemonėse ir metoduose, numatytuose šiame reglamente, ir apgailestauja, kad nuostatos, susijusios su strateginiais dokumentais šaliai ir strateginiais dokumentais regionui, siaurinamai aiškina šiuos tikslus;

3.   ragina įgyvendinant EPF laikytis ir ES tarptautinių įsipareigojimų, nurodytų EB sutarties 177 straipsnio 3 dalyje;

4.   pabrėžia, kad EPF įgyvendinimas turi atitikti Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP) rekomendacijas dėl valstybės pagalbos naudojimo vystymuisi remti ir kad į programavimą neturi būti įtraukiami veiksmai, neatitinkantys Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Pagalbos vystymuisi komiteto nustatytų vystymuisi remti taikomų kriterijų; ragina atitinkamai pakeisti Reglamento (EB) Nr. 617/2007 2 straipsnio 3 dalį;

5.   su pasitenkinimu vertina pastangas supaprastinti ir suderinti naująjį Reglamentą (EB) Nr. 617/2007; mano, kad pastangos lygiuotis į vystomojo bendradarbiavimo priemonę (4) (angl. DCI) turi padėti sustiprinti Parlamento vaidmenį prižiūrint ir kontroliuojant EPF įgyvendinimą;

6.   pritaria tam, kad EPF būtų įtrauktas į ES biudžetą, siekiant sustiprinti vystomojo bendradarbiavimo suderinamumą, skaidrumą ir veiksmingumą bei užtikrinti jo demokratinę kontrolę; pabrėžia, kad EPF įtraukimas į biudžetą taip pat yra tinkamas atsakas į nuolatines problemas, susijusias su sudėtingu ir lėtu tarpvyriausybinio ratifikavimo procesu; ragina Tarybą numatyti EPF įtraukimą į biudžetą, vykdant finansinės programos laikotarpio vidurio persvarstymą 2009 m.;

7.   džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje nebeliko EB sutarties 179 straipsnio 3 dalies, kurioje buvo nurodyta, kad EB sutarties nuostatos neturi įtakos EPF, ir atvertas kelias EPF finansuoti iš ES biudžeto;

8.   primena, kad Europos Parlamentas visuomet siekia vystymosi politikos darnos ir kad ES yra įsipareigojusi užtikrinti, kad vystymosi politikos tikslams neprieštaraus kitos ES politikos sritys, turinčios poveikį šiai politikai (prekybos, aplinkosaugos, saugumo, žemės ūkio ir t. t.);

9.   ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti kvalifikuotos darbo jėgos vykimui iš AKR šalių į ES ir pasiūlyti tinkamų priemonių, kad būtų paprasčiau ją sulaikyti arba sugrąžinti atgal;

10.   primena, kad tvirtai laikosi savarankiškumo ir dalyvavimo principų, įtvirtintų Kotonu susitarime ir Europos konsensuse dėl vystymosi (5);

Grafikas

11.   ragina AKR šalis, kurios iki šiol to nepadarė, ratifikuoti vidaus susitarimą ir persvarstytą Kotonu susitarimą siekiant, kad būtų galima kuo greičiau pradėti įgyvendinti 10-ąjį EPF;

12.   pažymi Komisijos įsipareigojimą siekti, kad visos 9-ojo EPF lėšos būtų panaudotos iki galutinės datos – 2007 m. gruodžio 31 d.; ragina Komisiją imtis visų reikiamų priemonių, kad nė vienam asignavimui nebūtų taikoma laikinojo galiojimo sąlyga ir kad būtų užtikrintas finansavimo nenutrūkstamumas;

13.   pabrėžia, kad intensyvus grafikas neleido į programavimo procesą visiškai įtraukti pilietinės visuomenės ir parlamentų, bei reikalauja, kad šie konsultavimosi proceso trūkumai būtų pašalinti įgyvendinimo etapu;

Strateginiai dokumentai bei pirmenybinės veiklos sritys

14.   pabrėžia, kad norint pasiekti Reglamento (EB) Nr. 617/2007 1 straipsnyje įtvirtintus tikslus, sudarant programą pirmenybė turi būti teikiama skurdo mažinimo veiksmams, ypač daug dėmesio turi būti skiriama su TVT susijusioms sritims, pvz., socialiniams sektoriams, ypač sveikatos priežiūrai ir pradiniam ugdymui; pabrėžia, kad pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę (angl. DCI) prisiimtas įsipareigojimas siekiant nuoseklumo iki 2009 m. 20 proc. fondo lėšų skirti visoms Europos vystymosi politikos išlaidoms, įskaitant EPF;

15.   pažymi Komisijos norą pasiekti šį tikslą teikiant finansavimą iš biudžeto, tačiau apgailestauja, kad kartu su šalimis paramos gavėjomis nebuvo parengta jokia bendra strategija, kad sveikatos priežiūros bei švietimo sektoriai šalių strateginiuose dokumentuose (SD) kartu su kitais būtų įtvirtinti kaip pirmenybiniai; siekiant 20 proc., ragina pakartotinai įvertinti šį klausimą atliekant laikotarpio vidurio persvarstymą;

16.   pabrėžia, kad patikimai sumažinti skurdą galima tik tvaraus ekonominio, socialinio ir ekologinio vystymosi laikotarpiu; be to, pabrėžia, kad visi EPF veiksmai turėtų būti įtraukti į vystymosi procesą, kuriuo būtų siekiama sukurti stiprią, aplinką tausojančią ekonomiką, kurioje visi turėtų galimybes gauti pagrindines socialines paslaugas;

17.   pabrėžia, kad tvaraus vystymosi niekada neįmanoma pasiekti vykstant karui, tvyrant pilietinei nesantaikai ar esant politiniam nestabilumui; todėl mano, kad EPF veikloje pirmenybė taip pat turėtų būti teikiama demokratijos kūrimui, taikos, teisinės valstybės, stabilių ir demokratinių institucijų bei pagarbos žmogaus teisėms palaikymo ir skatinimo veiksmams;

18.   mano, kad strateginiams dokumentams turi būti taikoma demokratinė kontrolė, todėl jie neturi būti rengiami ir taikomi be parlamentinės kontrolės; konstatuoja, kad šalių strateginių dokumentų perdavimas AKR ir ES Jungtinei parlamentinei asamblėjai svariai prisideda prie Kotonu susitarime įtvirtinto kontrolės tikslo siekimo ir yra teigiamas institucinės valdžios perdavimo pagal komitologijos principą AKR ir ES Jungtinei parlamentinei asamblėjai bei Europos Parlamentui etapas; ragina Komisiją prižiūrėti, kad Jungtinė parlamentinė asamblėja turėtų pakankamai materialiųjų priemonių sėkmingai dirbti su šalių strateginiais dokumentais ir kad jos nuomonės būtų apžvelgiamos Komisijos priežiūros ataskaitose;

19.   apgailestauja, kad Reglamente (EB) Nr. 617/2007 nenumatoma jokios aiškios Europos Parlamento, nacionalinių parlamentų, vietos valdžios bei nevalstybinių veikėjų dalyvavimo ar konsultavimosi procedūros rengiant, kontroliuojant bei vertinant šalių strateginius dokumentus; ragina Tarybą ir Komisiją šį konsultavimąsi reguliariai įtraukti į sudaromas programas;

Su lyčių aspektu susiję klausimai

20.   apgailestauja, kad su lyčių aspektu susiję klausimai nebuvo priskirti prie specifinių veiklos sričių; ragina, sutarus su AKR partneriais, šį sprendimą iš naujo įvertinti laikotarpio viduryje persvarstant EPF;

21.   ragina Komisiją vykdyti pagrindiniuose strateginiuose dokumentuose, pvz., Europos konsensuse dėl vystymosi, bendroje ES ir Afrikos strategijoje ir Kotonu susitarime, įtvirtintus įsipareigojimus siekti lyčių lygybės ir taip užtikrinti, kad su lyčių aspektu susiję klausimai būtų tarp AKR ir ES partnerystės prioritetų, kad tokio pobūdžio projektams būtų skiriamas reikiamas dėmesys ir finansavimas pagal lyčių aspekto integravimo principą, ir reikalauja, kad būtų padidintas lyčių aspektu susijusių klausimų matomumas, į metinę Komisijos ataskaitą įtraukiant specialų skyrių bei rodiklius, siekiant geresnės padarytos pažangos stebėsenos ir kontrolės;

Parama iš biudžeto

22.   mano, kad parama iš biudžeto gali veiksmingai prisidėti prie skurdo panaikinimo ir TVT pasiekimo, ypač tuomet, kai ištekliai sutelkiami į švietimą ir pirminę sveikatos priežiūrą; palaiko Komisijos išreikštą valią biudžeto paramą padaryti šiems sektoriams skirtos valstybių biudžetų dalies didinimo priemone;

23.   primena, kad paramos iš biudžeto veiksmingumas ir teisėtumas yra susijęs su griežtu daugelio sąlygų laikymusi, pvz., viena vertus, glaudus paramos teikėjų bendradarbiavimas ir, kita vertus, demokratijos principų laikymasis, geras valdymas bei valstybės finansų valdymo institucijų, kontroliuojamų demokratiškai išrinkto parlamento, buvimas šalyse paramos gavėjose; kviečia Komisiją griežtai laikytis šių sąlygų prieš pradedant bet kokią paramos iš biudžeto programą;

24.   džiaugiasi, kad Komisija įsipareigojo tiesiogiai susieti biudžeto paramą su TVT įgyvendinimo pažanga ir remti TVT įgyvendinimą sudarant „TVT sutartis“, kuriose būtų numatomas garantuotas ilgesnės trukmės finansavimas ir tuo padidinamos paramos prognozavimo galimybės;

25.   ragina biudžeto paramos vertinimą remiantis patikimais bei skaidriais rodikliais, kuriais būtų matuojama TVT pažanga, pateikti metinėje ataskaitoje Europos Parlamentui, Jungtinei parlamentinei asamblėjai, valstybių parlamentams ir nevalstybiniams veikėjams;

26.   ragina šiuos specifinius paramos iš biudžeto išteklius skirti visų AKR valstybių parlamentų gebėjimams biudžeto stebėsenos srityje stiprinti;

Skatinimui skirta dalis

27.   primena savo siekį skatinti gerą valdymą ir gali pritarti paramos už gerą valdymą principui pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnyje numatytą politinį dialogą su sąlyga, kad jos suteikimo kriterijai ir įgyvendinimo metodai bus aiškūs ir skaidrūs;

28.   konstatuoja, kad daugelis Komisijos nustatytų skatinimo rezervo paskirstymo kriterijų pirmiausia išreiškia Šiaurės interesus ir neleidžia nukrypti ir teikti paramos pagal kriterijus, kurie nebūtinai yra susiję su geru valdymu;

29.   reiškia susirūpinimą dėl kriterijų, susijusių su ekonominiu ir socialiniu valdymu, aiškinimo; yra prieš paslėptų kriterijų taikymą ekonominėje ir socialinėje srityse bei mano, kad vykdant šios srities teisės aktų ir valstybės politikos analizę neturėtų būti nustatomi reikalavimai liberalizavimo ir dereguliavimo srityse; rekomenduoja valdymo aspektą papildyti kriterijais, susijusiais su viešųjų paslaugų buvimu ir jų kokybe; primena, kad AKR valstybių ar regionų pozicija pasirašyti ar nepasirašyti ekonominės partnerystės susitarimą (EPS) negali būti toks kriterijus;

30.   ragina Komisiją sprendimų dėl skatinimui skirtos lėšų dalies paskirstymo priėmimo procesą padaryti aiškesnį ir pateikti pasiūlymų dėl Europos Parlamento ir nevalstybinių veikėjų informavimo užtikrinimo šioje srityje;

Regioninė integracija, parama prekybai ir EPS

31.   primena, kad ES įsipareigojo padidinti paramą prekybai iki 2 000 000 000 eurų per metus ir 50 proc. šios papildomos paramos skirti AKR valstybėms; šis padidinimas turi būti padengtas iš papildomų fondų; ES įsipareigojimus paramos prekybai srityje laiko ypač svarbiais ir ragina Komisiją bei Tarybą informuoti apie dabartinius ES ir valstybių narių įsipareigojimus, kad šis tikslas būtų pasiektas;

32.   laikosi nuomonės, kad integruotos regioninės programos (IRP) būtų finansuojamos vienodai visose AKR valstybėse ir regionuose, nepriklausomai nuo valstybės galutinio pasirinkimo pasirašyti ar ne ekonominės partnerystės susitarimą; pasisako prieš bet kokių sąlygų, susijusių su dalyvavimu ekonominės partnerystės susitarime, taikymą skiriant asignavimus IRP;

33.   pakartotinai ragina, kad tenkinti specifiniams poreikiams, susijusiems su AKR šalių ekonomikos pritaikymu EPS, būtų skiriamos papildomos ne EPF lėšos;

Dalyvavimas

34.   pabrėžia, kad Europos Parlamento a posteriori atliekamas EPF biudžeto įvykdymo patvirtinimas yra nepakankama demokratinės kontrolės priemonė, ir ragina Tarybą, laukiant EPF integracijos į ES biudžetą, priskirti jam institucinį vaidmenį visame programavimo stebėsenos ir įvertinimo procese;

35.   apgailestauja dėl ypač plačios ir dviprasmės taisyklių, nustatančių veikėjų vaidmenį Bendrijos paramos programavime, formuluotės (žr. Reglamento (EB) Nr. 617/2007 2 straipsnio 3 dalį); ragina Europos Parlamentą, nacionalinius parlamentus, vietos valdžios institucijas ir nevalstybinių veikėjų atstovus įtraukti į programų sudarymo procesą, EPF įgyvendinimo stebėseną ir kontrolę;

36.   ragina ES ir AKR valstybių nacionalinius parlamentus vykdyti griežtą vykdomųjų institucijų parlamentinę kontrolę EPF programų sudarymo srityje; prašo Komisiją užtikrinti, kad su nacionaliniais parlamentais būtų aktyviai konsultuojamasi visais strateginių dokumentų rengimo ir stebėsenos etapais;

37.   dar kartą patvirtina remiąs Jungtinės parlamentinės asamblėjos prašymą, išreikštą 2005 m. balandžio mėn. vykusioje 9-ojoje sesijoje, kad atitinkama EPF asignavimų procentinė dalis būtų skiriama parlamentų narių ir politikos, ekonomikos bei socialinio darbo sričių vadovų švietimui ir politiniam profesiniam mokymui, siekiant įtvirtinti gerą valdymą, teisinę valstybę, demokratines struktūras ir sąveiką tarp vyriausybių ir opozicijos laisvais rinkimais pagrįstos pliuralistinės demokratijos sąlygomis;

Stebėsena ir rezultatų įvertinimas

38.   ragina 2010 m. konsultuotis su Europos Parlamentu, nacionaliniais parlamentais bei nevalstybiniais veikėjais dėl EPF įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūros ir informuoti Europos Parlamentą apie investicinių priemonių laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus;

39.   su pasitenkinimu pastebi, kad Komisija parengė ir Europos Parlamentui pateikė metinę ataskaitą dėl paramos, skirtos iš EPF, panaudojimo; nagrinėdamas šią metinę ataskaitą ypač atidžiai vertins, kokį poveikį parama darė naikinant skurdą ir siekiant TVT; ragina šią metinę ataskaitą perduoti AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai, nacionaliniams parlamentams ir nevalstybiniams veikėjams;

40.   džiaugiasi Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) reiškiamu ketinimu reguliariai vertinti rezultatus, ypač didelį dėmesį skiriant pažangai TVT įgyvendinimo srityje, ir įtraukti „visus subjektus, įskaitant ir nevalstybinius“, taigi ir Europos Parlamentą, valstybių narių parlamentus bei AKR ir ES Jungtinę parlamentinę asamblėją, į Bendrijos teikiamos paramos vertinimą; prašo Komisiją išaiškinti, kokiomis sąlygomis ir kaip dažnai tokie vertinimai bus atliekami;

41.   pabrėžia, kad ištikus krizei ar kilus konfliktui, parlamento narių ir pilietinės visuomenės atstovų patirtis bei žinios yra tokios pat būtinos, ir prašo Komisiją su jais pasikonsultuoti prieš priimant specialiąsias priemones, numatytas Reglamento (EB) Nr. 617/2007 8 straipsnio 2 dalyje;

Paramos veiksmingumas

42.   su pasitenkinimu primena Paryžiaus deklaracijoje dėl vystymui teikiamos paramos veiksmingumo pateikiamą nuorodą ir primygtinai prašo, kad EPF programų sudarymas atitiktų minėtos deklaracijos rekomendacijas; tačiau pabrėžia, kad, kuriant darnią ir lygiavertę partnerystę tarp ES ir AKR, negalima remtis vien lėšų teikėjų veiksmų derinimu ir orientavimu; visų pirma reikia skatinti abipuses prievoles ir abipusius įsipareigojimus, ypač valdymo srityje;

43.   ragina Komisiją paversti tikrais veiksmais savo siekį atidžiai stebėti pažangą šioje srityje bei ruošiantis 2008 m. rugsėjo mėn. Akroje vyksiančiam aukščiausio lygio susitikimui parengti specialią ataskaitą; ragina, kad dėl paramos veiksmingumo įvertinimo reguliariai būtų rengiama ir Europos Parlamentui pateikiama ataskaita;

44.   pripažįsta, kad Komisijos pastangos pagreitinti išmokas leido labai pagerinti EPF panaudojimo lygį; vis dėlto pabrėžia, kad šioje srityje dar būtina tobulėti, ir ragina valstybes nares prie to aktyviai prisidėti; ragina Komisiją Europos Parlamentui bei AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai kiekvieną ketvirtį parengti išmokų iš fondų ataskaitą;

45.   visiškai remia reiškiamą norą įgyvendinant EPF didinti paramos prognozavimo galimybes;

Afrikos taikos priemonė

46.   tvirtai remia Afrikos taikos priemonės įgyvendinimą ir ragina per jos valdymo taisykles sustiprinti ES ir Afrikos Sąjungos politinę partnerystę, kaip numatyta naujosios ES ir Afrikos bendros strategijos gairėse;

47.   pabrėžia, kad Afrikos taikos priemonė turi būti laikoma Bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) įrankiu ir nėra susijusi su vystymusi pagal EBPO Pagalbos vystymuisi komiteto nustatytus kriterijus; dėl to apgailestauja, kad 2006 m. balandžio 11 d. Tarybos sprendime numatoma Afrikos taikos priemonę finansuoti EPF lėšomis;

48.   ragina Komisiją ir Tarybą numatyti alternatyvų asignavimų finansavimą ne vėliau kaip po Afrikos taikos priemonės finansavimo procedūros įvertinimo 2010 metais; ragina atliekant šį įvertinimą konsultuotis su Europos Parlamentu;

49.   ragina konsultuotis su Europos Parlamentu bei AKR ir ES jungtine parlamentine asamblėja dėl 2008–2010 m. veiklos programos ir Komisijos rengiamos metinės veiklos ataskaitos dėl fondų panaudojimo;

Bendrasis finansavimas ir suderinamumas su kitomis priemonėmis

50.   remia sudarant 10-ojo EPF programas numatomą galimą bendrą su valstybėmis narėmis ar kitais lėšų teikėjais vystymosi projektų finansavimą;

51.   rekomenduoja sudaryti galimybę pasinaudoti kitomis ES finansavimo priemonėmis bei dar kartą ragina sukurti naują, programuojamą ir prognozuojamą visos Afrikos vystymosi finansų paketą, kuriame lėšos būtų skiriamos iš EPF, pažangos per bendradarbiavimą priemonės temines priemones ir Europos kaimynystės politikos priemonę, siekiant finansuoti ir palaikyti naujos bendrosios ES ir Afrikos strategijos įgyvendinimą;

52.   reiškia pageidavimą, kad bendros AKR ir ES programos būtų įgyvendinamos bendrojo finansavimo pagrindu, siekiant kartu kovoti su didžiaisiais pasaulio iššūkiais, tokiais kaip naudojimasis visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis arba klimato kaita, taip prisidedant prie politinės partnerystės pagal Kotonu susitarimą stiprinimo;

*

- *

53.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3. Susitarimas peržiūrėtas susitarimu, pasirašytu 2005 m. birželio 25 d.(OL L 209, 2005 8 11, p. 27.).

(2)  OL L 247, 2006 9 9, p. 32.

(3)  OL L 152, 2007 6 13, p. 1.

(4)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

(5)  Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas: „Europos konsensusas“ (OL C 46, 2006 2 24, p. 1).

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/35

---

Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2007 m. ataskaita

P6_TA(2008)0172

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2007 m. ataskaitos (2007/2268(INI))

(2009/C 259 E/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kurio metu visoms Vakarų Balkanų valstybėms buvo pažadėta, kad jos taps Europos Sąjungos narėmis, pirmininkavimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kurio metu visoms Vakarų Balkanų valstybėms buvo pažadėta, kad jos taps Europos Sąjungos narėmis, pirmininkavimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) Saugumo Tarybos 1993 m. balandžio 7 d. rezoliuciją 817 (1993) ir 1993 m. birželio 18 d. rezoliuciją 845 (1993), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) Saugumo Tarybos 1993 m. balandžio 7 d. rezoliuciją 817 (1993) ir 1993 m. birželio 18 d. rezoliuciją 845 (1993),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2005 m. gruodžio 16 d. sprendimą suteikti Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą ir Europos Vadovų Tarybos 2006 m. birželio 15–16 d. ir 2006 m. gruodžio 14–15 d. susitikimams pirmininkavusios valstybės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2005 m. gruodžio 16 d. sprendimą suteikti Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą ir Europos Vadovų Tarybos 2006 m. birželio 15–16 d. ir 2006 m. gruodžio 14–15 d. susitikimams pirmininkavusios valstybės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. laikinąjį Graikijos Respublikos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. laikinąjį Graikijos Respublikos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos ketvirtojo susitikimo 2007 m. liepos 24 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos ketvirtojo susitikimo 2007 m. liepos 24 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 11 d. Zalcburge patvirtintą ES ir Vakarų Balkanų deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 11 d. Zalcburge patvirtintą ES ir Vakarų Balkanų deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Vakarų Balkanai. Europos perspektyvos artinimas“ (COM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Vakarų Balkanai. Europos perspektyvos artinimas“ (COM(2008)0127),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/212/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/212/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 6 d. Komisijos ataskaitą apie Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangą (SEC(2007)1432), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 6 d. Komisijos ataskaitą apie Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangą (SEC(2007)1432),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl plėtros strategijos ir pagrindinių iššūkių 2006–2007 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl plėtros strategijos ir pagrindinių iššūkių 2006–2007 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2006 m. ataskaitos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2006 m. ataskaitos (3),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtinio parlamentinio komiteto 2007 m. sausio 29–30 d. ir 2007 m. lapkričio 26–27 d. rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtinio parlamentinio komiteto 2007 m. sausio 29–30 d. ir 2007 m. lapkričio 26–27 d. rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 24 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl trumpalaikių vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo sudarymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 24 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl trumpalaikių vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo sudarymo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 24 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl readmisijos sudarymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 24 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl readmisijos sudarymo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0059/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0059/2008),

| A. | kadangi, nors Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai buvo suteiktas ES narystės siekiančios kandidatės statusas jau 2005 m., bet iki šiol dar nenustatyta stojimo derybų pradžios data; kadangi dėl tokios užsitęsusios padėties didėja nusivylimas ir nežinia, ypač atsižvelgiant į tai, kad Skopjės valdžios institucijos neseniai gerokai paspartino reformas, |
| --- | --- |

A.

kadangi, nors Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai buvo suteiktas ES narystės siekiančios kandidatės statusas jau 2005 m., bet iki šiol dar nenustatyta stojimo derybų pradžios data; kadangi dėl tokios užsitęsusios padėties didėja nusivylimas ir nežinia, ypač atsižvelgiant į tai, kad Skopjės valdžios institucijos neseniai gerokai paspartino reformas,

| B. | primena, jog ES ir Vakarų Balkanų deklaracijoje, kuriai 2006 m. kovo 11 d. Zalcburge vienbalsiai pritarė Europos Sąjungos valstybių narių ir Vakarų Balkanų valstybių užsienio reikalų ministrai, pakartojama, kad yra svarbūs geri kaimynystės santykiai ir kad su kaimyninėmis šalimis reikia ieškoti abiem pusėms priimtinų sprendimų dar neišspręstais klausimais, |
| --- | --- |

B.

primena, jog ES ir Vakarų Balkanų deklaracijoje, kuriai 2006 m. kovo 11 d. Zalcburge vienbalsiai pritarė Europos Sąjungos valstybių narių ir Vakarų Balkanų valstybių užsienio reikalų ministrai, pakartojama, kad yra svarbūs geri kaimynystės santykiai ir kad su kaimyninėmis šalimis reikia ieškoti abiem pusėms priimtinų sprendimų dar neišspręstais klausimais,

| C. | kadangi valstybė narė Graikija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija yra įsitraukusios į Jungtinių Tautų globojamą derybų procesą, kurio tikslas – pasiekti abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl šalies kandidatės pavadinimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi valstybė narė Graikija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija yra įsitraukusios į Jungtinių Tautų globojamą derybų procesą, kurio tikslas – pasiekti abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl šalies kandidatės pavadinimo;

1.   pritaria atnaujintam politiniam sutarimui dėl šalies stojimo į Europos Sąjungą, kuris buvo pasiektas po pirmiau minėtos paskutiniosios pažangos ataskaitos, kurią 2007 m. lapkričio mėn. paskelbė Komisija;

2.   džiaugiasi Prokuratūros ir Prokuratūros tarybos įstatymų priėmimu, taip pat Bendruomenių tarpusavio santykių komiteto įstatymo, išvardijančio įstatymus, kurie turi būti priimti pagal dvigubos daugumos taisyklę (taikant Badinterio principą), ir sprendimo galutinai paskirti Teisėjų tarybą priėmimu;

3.   pritaria Integracijos į ES nacionalinės tarybos, kurios tikslas – užtikrinti įvairių partijų paramą su stojimu į ES susijusioms reformoms ir kuriai vadovauja opozicijos lyderis, įkūrimui, nes tai svarbi stojimą į ES skatinanti jėga; pažymi, kad nacionalinė taryba, tiksliai skirstydama reikalingas institucines priemones, žmogiškuosius išteklius ir biudžeto lėšas, nustato šalies prioritetus parengiamuoju derybų proceso etapu; ragina vyriausybę ir parlamentą toliau vykdyti reformas ir tęsti darnų, nuoseklų ir konstruktyvų dialogą su visomis dalyvaujančiomis suinteresuotosiomis šalimis laikantis bendradarbiavimo ir sutarimo dvasios pagrindiniais šalies Europos darbotvarkės klausimais;

4.   džiaugiasi nuolatinėmis vyriausybės ir parlamento pastangomis ir laimėjimais siekiant įgyvendinti Ochrido pagrindų susitarimą ir didesniu valstybės daugiatautiškumo pripažinimu; džiaugiasi vyriausybės ir parlamento įsipareigojimu toliau skatinti įvairių etninių grupių santykius, kurį vykdant buvo priimti tokie teisės aktai, kaip 2007 m. vasario 8 d. priimti įstatymo dėl valstybinių švenčių, kuriame nustatomos skirtingos tautinių ir religinių švenčių dienos, pakeitimai, ir iš biudžeto skiriama daugiau lėšų mažumų bendruomenių kultūrinėms vertybėms ir tradicijoms skatinti; atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti tobulinamas lygiateisis atstovavimas mažumų grupėms, ypač viešojo administravimo institucijose, policijoje ir kariuomenėje, ir džiaugiasi tuo, kad buvo pasiektas susitarimas dėl 45 teisės aktų projektų, kurie gali būti priimami tik taikant Badinterio daugumos principą;

5.   atkreipia dėmesį į tai, kad atnaujintas Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos integracijos į Europą procesas yra visų politinių jėgų tvirto įsipareigojimo rezultatas; džiaugiasi vykstančiu nuosekliu ir intensyviu keturių pagrindinių politinių partijų (VMRO-DPMNE, SDSM, DPA ir DUI) dialogu, kuris leido priimti nemažai įstatymų bei su tolesne integracija į ES susijusių priemonių;

6.   be to, palankiai vertina tai, kad remiantis Ochrido pagrindų susitarimu daugiau etninių mažumų atstovų dirba viešojo administravimo institucijose, ir išreiškia viltį, kad Ochrido pagrindų susitarimas bus ir toliau nuosekliai vykdomas;

7.   palankiai vertina pagrindinių politinių partijų, kurioms atstovaujama parlamente, vadovų įsipareigojimą toliau siekti pažangos sprendžiant klausimus, dėl kurių dar nesutariama, pvz., dėl kalbų vartojimo arba socialinių priemonių paketo, skirto 2001 m. konflikto aukoms;

8.   džiaugiasi akivaizdžia pažanga, pasiekta 2007 m. kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ir didele pažanga, pasiekta kovojant su prekyba žmonėmis ir narkotikais; ragina vyriausybę toliau įgyvendinti teisės aktus kovos su korupcija ir teismų sistemos reformos srityse, siekiant didinti teismų sistemos nepriklausomumą ir visus gebėjimus;

9.   palankiai vertina vyriausybę už pažangą, padarytą ekonomikos srityje, ir makroekonominio stabilumo išlaikymą; pritaria mokesčių politikai ir didesnei fiskalinei drausmei, dėl kurių išaugo valstybės biudžeto pajamos; džiaugiasi geresne verslo aplinka ir veiksmais, kuriais siekiama šalinti teisines ir administracines kliūtis pradedant verslą;

10.   laukia naujo Bankininkystės įstatymo, suderinto su ES teisynu, priėmimo; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu 2008 m. priimti naują Nacionalinio banko įstatymą, stiprinti šio banko nepriklausomumą ir administracinius priežiūros gebėjimus;

11.   yra susirūpinęs dėl aukšto šalies nedarbo lygio ir ragina vyriausybę imti spręsti šią problemą; ypač atkreipia dėmesį į padėtį kaimuose, besiribojančiuose su Kosovu, kur itin svarbu kovoti su nedarbu siekiant, kad vietiniams gyventojams būtų sudarytos galimybės gauti teisėtas pajamas;

12.   primena, kad būtina tęsti Ochrido pagrindų susitarimo įgyvendinimą, nes tai svarbi priemonė, skatinanti tautų tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra pagrindinė stabilumo regione užtikrinimo sąlyga;

13.   primena, kad pagal 2005 m. įstatymą dėl bendruomenių vėliavų naudojimo leidžiama mažumos bendruomenei, kuri savivaldybėje sudaro daugumą, naudoti savo vėliavą; norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Konstitucinio Teismo 2007 m. spalio 24 d. sprendimu buvo patvirtinta bendruomenės teisė iškelti savo vėliavą šalia valstybinės vėliavos ir kad taip pat buvo suteikta teisė visoms etninėms savivaldybės bendruomenėms kelti etnines vėliavas ir pripažinta etninių albanų teisė naudoti Albanijos valstybinę vėliavą kaip jų etninį simbolį; pabrėžia, kad Teismas taip pat siekė išaiškinti šios teisės taikymo ribas, nes, jo manymu, valstybinė ir bendruomenės vėliavos turi skirtingą prasmę, todėl Teismas nusprendė, kad bendruomenės vėliavos negali būti visą laiką iškeltos, pvz., oficialių valstybinių vizitų metu arba ant valstybinių pastatų; ragina visas partijas aptarti šį klausimą laikantis Ochrido pagrindų susitarimo ir tarptautinių normų;

14.   pritaria veiksmams, kurių ėmėsi vyriausybė, siekdama greitai atsižvelgti į Europos Komisijos 2007 m. pažangos ataskaitos rekomendacijas ir patvirtinti persvarstytą nacionalinį planą dėl ES teisyno priėmimo laikantis pasiūlytos 2008 m. Stojimo partnerystės prioritetų;

15.   palankiai vertina darbą, atliktą viešojo administravimo srityje rengiantis stojimo į ES derybų procesui; ragina valdžios institucijas toliau vykdyti viešojo administravimo reformą siekiant užtikrinti, kad jis nebūtų politizuojamas, profesionalus, kompetentingas ir veiksmingas, bei susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie galėtų kelti pavojų jau įgytiems administraciniams gebėjimams;

16.   mano, kad visos Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos politinės jėgos ir tautinės grupės turi imtis veiksmų siekdamos parodyti, kad šalis išsilaisvino iš šalies viduje ir užsienyje neigiamai vertinamų konfliktų, kurių metu peržengiamos politinių skirtumų ribos, įskaitant demokratinių vyriausybinių institucijų boikotavimą, ir tokiu būdu pademonstruoti, kad šalis yra pasirengusi integracijos į Europos Sąjungą procesui;

17.   palaiko Salonikuose įkurto Pietryčių Europos demokratijos ir sutaikinimo centro ir Soroso fondo iniciatyvą išleisti istorijos mokytojams ir vidurinių mokyklų mokiniams skirtus Balkanų istorijos vadovėlius albanų ir makedonų kalbomis, kuriuose būtų siekiama pateikti įvairių požiūrių į bendrą praeitį, numatyti darnią perspektyvą ir skatinti susitaikymą;

18.   pažymi, kad įstatymo dėl rinkimų kodekso persvarstymo projektas, pagal kurį numatoma vietų skaičių parlamente padidinti 13 vietų siekiant didesnio atstovavimo smulkioms tautinėms mažumoms ir užsienyje gyvenantiems piliečiams, buvo svarstytas 2007 m. rugsėjo 27 d.; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad priėmus pasiūlytą įstatymą galėtų būti nebetaikoma Badinterio daugumos taisyklė, numatyta Ochrido pagrindų susitarime; pabrėžia, kad siekiant stiprinti tarpusavio pasitikėjimą itin svarbu laikytis principo pacta sunt servanda; todėl mano, jog pageidautina, kad dėl kiekvieno rinkimų kodekso persvarstymo būtų pasiektas bendras sutarimas, taip pat dalyvaujant albanų atstovams, ir tikisi, jog šiuo tikslu bus rengiamos tolesnės konsultacijos;

19.   tikisi, kad bus besąlygiškai laikomasi visų Rinkimų įstatymo nuostatų, įskaitant 27 straipsnį dėl rinkimų komisijos pirmininko skyrimo; tikisi, jog valdančioji koalicija užtikrins, kad pirmalaikiai rinkimai būtų sąžiningi ir demokratiniai ir vyktų pagal Konstituciją bei rinkimų teisę;

20.   atkreipia dėmesį į besitęsiančią romų bendruomenės diskriminaciją, ypač švietimo, socialinės apsaugos, sveikatos apsaugos, aprūpinimo būstu ir užimtumo srityse; tikisi, kad artimiausiu metu bus įgyvendinti nacionalinėje strategijoje dėl romų apibrėžti uždaviniai;

21.   pritaria susitarimų su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija dėl supaprastintos vizų išdavimo tvarkos ir readmisijos įsigaliojimui; tačiau pažymi, kad Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir kitų Vakarų Balkanų valstybių piliečiams įvažiavimas į ES šalis vis dar sudaro didelių problemų; pabrėžia, kad šiai šaliai turėtų būti taikomos tokios pačios įvažiavimo taisyklės kaip ir Kroatijai; todėl pritaria 2008 m. vasario 20 d. Europos Komisijos pradėtam dialogui vizų liberalizavimo klausimu siekiant numatyti pagrindinius žingsnius bevizio režimo link ir ragina Komisiją ir vyriausybes dėti visas pastangas, kad būtų įmanoma skubiai užbaigti visiško vizų taikymo tvarkos liberalizavimo planą ir jį laiku įgyvendinti;

22.   atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad vyriausybė įdiegė biometrines pasų apsaugos priemones, įsteigė nacionalinę vizų informacijos sistemą ir vizų centrą bei įdiegė integruotą sienų valdymo sistemą;

23.   pritaria tam, kad buvo priimtas įstatymas dėl bažnyčių, religinių bendruomenių ir religinių grupių teisinio statuso, kuris bus pradėtas taikyti nuo 2008 m. gegužės mėn. ir visam laikui sustabdys mažų tikėjimo bendruomenių, iškilusių ar išsivysčiusių per pastaruosius dešimtmečius dėl užsienio prozelitizmo įtakos ar atsiskyrus nuo esamų religijų, skundus dėl to, kad joms neleidžiama statyti, turėti arba naudoti patalpų kaip maldos namų;

24.   džiaugiasi sėkminga antrojo fiskalinės decentralizacijos etapo pradžia 2007 m. liepos mėn., kai 42 savivaldybių iš 84 įsitraukė į procesą, o kitos devynios savivaldybės susijungė;

25.   atkreipia dėmesį į tai, kad reikia imtis papildomų priemonių siekiant skatinti moterų teises, ypač lygias galimybes; taip pat primygtinai tvirtina, kad turi būti stiprinama moterų apsauga nuo bet kokių formų prievartos;

26.   pabrėžia, kad pageidautina, jog laikantis 2005 m. lapkričio mėn. priimto transliavimo įstatymo, visuomeninė transliacija išliktų nepriklausoma nuo valstybės institucijų ir būtų suteikta laisvė esamai nuomonių įvairovei, o tai užtikrintų, kad ateityje būtų užkirstas kelias vyriausybės įsikišimui ir kitų rūšių žiniasklaidos veiklos trukdymui; primygtinai ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų visuotinai laikomasi ES ir Europos Tarybos standartų dėl kovos su neapykantą skatinančiomis kalbomis prieš kaimynines valstybes, ypač žiniasklaidoje;

27.   atkreipia dėmesį į tai, kad vienpusiškas tam tikrų žiniasklaidos priemonių skatinimas, pvz., naudojant jas vyriausybinėms kampanijoms vykdyti arba valstybės finansuojamų įmonių reklamoms skelbti, iškraipo konkurenciją žiniasklaidos srityje ir kenkia kitoms žiniasklaidos priemonėms, įskaitant tas, kurios yra kritiškos vyriausybės atžvilgiu;

28.   džiaugiasi, kad pradėta rengtis įgyvendinti Policijos įstatymą, nes visapusiškas ir veiksmingas jo taikymas yra didelis uždavinys ir vienas pagrindinių prioritetų siekiant asociacijos su Europa;

29.   pažymi, kad įgyvendinant naują Vandens įstatymą turėtų būti sustiprintos pastangos siekiant apsaugoti vandens kokybę; dar kartą pažymi, kad reikia ypač apsaugoti Vardaro upės, kuri surenka vandenį iš didžiosios dalies šalies teritorijos ir toliau teka kaip Aksijas, nešdama pavojingas atliekas į Graikijos teritoriją, vandens kokybę ir kontroliuoti taršą, taip pat apsaugoti nuo taršos ežerus – Ochridą, Presposą ir Doiraną bei pasiekti šiuo klausimu veiksmingus susitarimus su kaimyninėmis šalimis Albanija ir Graikija;

30.   pripažįsta, kad priėmus įstatymą dėl atliekų tvarkymo buvo padaryta tam tikra pažanga asbesto tvarkymo, atliekų surinkimo ir polichlorintojo bifenilo bei žaliavų atliekų tvarkymo srityse;

31.   atkreipia dėmesį į tai, kad apskritai reikia keisti požiūrį į aplinkos apsaugą, ir ragina Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos valdžios institucijas toliau siekti pritaikyti savo su aplinkos apsauga susijusius teisės aktus prie priimtų ES standartų;

32.   pažymi, kad 2007 m. lapkričio 7 d. į šiaurę nuo Tetovo Brodeco kaimo apylinkėse įvyko stambi policijos operacija, kurios tikslas buvo sulaikyti įtariamus nusikaltėlius; jos metu šeši vadinamosios Brodeco grupuotės nariai buvo nukauti, o dar 13 asmenų iš šio kaimo Vidaus reikalų ministerijos sprendimu buvo sulaikyti; pažymi, kad Brodece buvo aptikta lengvos ir sunkios ginkluotės, įskaitant sunkiuosius kulkosvaidžius ir priešlėktuvines raketas; atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis ES stebėsenos misijos ir ESBO duomenimis, operacija buvo surengta profesionaliai ir veiksmingai, todėl nebuvo policininkų ir civilių gyventojų aukų; džiaugiasi viešu vyriausybės pasižadėjimu atstatyti mečetę ir atkurti sugadintą infrastruktūrą; išreiškia susirūpinimą dėl pranešimų, kad suėmimo metu buvo žiauriai elgiamasi su kai kuriais sulaikytaisiais; atsižvelgdamas į tai, ragina ombudsmeną visapusiškai ištirti įvykius ir pabrėžia, kad bet kokie klausimai, susiję su policijos operacija Brodece, turėtų būti nagrinėjami remiantis atvirumo, skaidrumo ir teisinio nuoseklumo principais;

33.   džiaugiasi dėl pažangos, padarytos teisėkūros, susijusios su intelektinės nuosavybės teisėmis, srityje, tačiau pabrėžia, jog reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant, kad būtų taikomi priimti teisės aktai;

34.   pritaria aktyviam Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos dalyvavimui Pietryčių Europos bendradarbiavimo procese ir jos indėliui kuriant Regioninio bendradarbiavimo tarybą; taip pat pritaria jos konstruktyviai pozicijai dėl Kosovo statuso; tačiau išreiškia susirūpinimą dėl to, kad vilkinama techninė sienos su Kosovu demarkacija, ir mano, jog šis klausimas turėtų būti sprendžiamas laikantis buvusio JT specialiojo pasiuntinio Kosovo statuso proceso klausimu Martti Ahtisaari pateikto pasiūlymo; pritaria aktyviam bendradarbiavimui su Kosovu prekybos srityje, taip pat muitinių ir policijos bendradarbiavimo klausimais, kartu išlaikant gerus kaimynystės santykius su Serbija; pritaria tam, kad būtų pasirašyti laisvos prekybos susitarimai su šiomis dviem kaimynėmis, ir rekomenduoja vykdyti tokią pačią politiką palaikant santykius su Albanija, Bulgarija ir Graikija, ypač transporto ir ryšių srityse;

35.   pritaria Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos indėliui į ES Althea misiją Bosnijoje ir Hercegovinoje, pripažįsta jos vaidmenį užtikrinant stabilumą regione ir išreiškia gilią užuojautą šaliai ir 11 taikdarių, 2008 m. sausio 12 d. tragiškai žuvusių Buvusiai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai priklausančio karinio sraigtasparnio katastrofoje, šeimoms;

36.   apgailestauja dėl to, kad Buvusiosios Jugoslavijos Respublika Makedonija su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis pasirašė ir ratifikavo dvišalį susitarimą dėl imuniteto, pagal kurį užtikrinama, kad tos šalies piliečiams nebus taikoma Tarptautinio Baudžiamojo Teismo (TBT) Hagoje jurisdikcija; pabrėžia, kad šis susitarimas prieštarauja ES standartams ir politikai, kuriuose numatyta teikti pagalbą TBT, taip pat ES pagrindiniams principams, susijusiems su dvišaliais susitarimais dėl imuniteto; ragina Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybę ir parlamentą suderinti šalies teisės aktus su ES valstybių narių principais ir standartais;

37.   pažymi, kad būtinos papildomos investicijos siekiant vystyti šalį ir jos kaimynes siejančią infrastruktūrą, kuri sudarytų sąlygas ekonominei plėtrai ir užtikrintų stabilumą visame regione, ir ragina vyriausybę nedelsiant užbaigti trūkstamos geležinkelio linijos, jungiančios Skopję ir Sofiją, statybą;

38.   atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. balandžio 11 d. buvo paleistas parlamentas ir 2008 m. birželio mėn. rengiami pirmalaikiai rinkimai, ir išreiškia viltį, jog valstybės institucijos dės visas pastangas siekdamos išvengti, kad nebūtų kaip nors vilkinamas pasirengimas, kuris būtinas norint pradėti stojimo derybas iki 2008 m. pabaigos;

39.   pritaria dvišaliams Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Graikijos santykiams ir šių šalių piliečių kontaktams; su džiaugsmu pažymi, kad nuo tada, kai Parlamentas 2007 m. liepos 12 d. priėmė pirmiau minėtą rezoliuciją, regione buvo surengtos dvišalės derybos, kurias globojo Jungtinės Tautos ir kuriose dalyvavo specialusis pasiuntinys Matthew Nimitz, siekiant surasti visoms pusėms priimtiną nesutarimų dėl šalies pavadinimo sprendimą; atkreipia dėmesį į tai, kad derybos vis dinamiškesnės; atsižvelgdamas į akivaizdžią pastarojo meto pažangą; ragina abi šalis pasinaudoti galimybe skubiai atnaujinti derybas ir priimti kompromisinį sprendimą tam, kad šis klausimas ir toliau nebūtų kliūtimi Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai tapti tarptautinių organizacijų nare, kaip numatyta vis dar galiojančiame 1995 m. laikinajame susitarime;

40.   primindamas 2007 m. gruodžio mėn. 10 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas pabrėžia, kad svarbu puoselėti regionų bendradarbiavimą ir gerus kaimyninius santykius ir kad reikia rasti abiems šalims priimtinus sprendimus kelyje į ES kylančioms problemoms;

41.   remia Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybės pastangas įsteigti bendrus švietimo ir istorijos reikalų komitetus su kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis, kad būtų galima apsvarstyti galimus istorijos aiškinimo prieštaravimus ir klaidingą interpretavimą, dėl kurių gali kilti nesutarimų, ir ragina valdžios institucijas skatinti, kad bendras Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir jos kaimynių kultūrinis ir istorinis paveldas būtų bendrai puoselėjamas;

42.   pažymi, kad nors nuo 2005 m., kai jai buvo suteiktas kandidatės statusas, šalis padarė didelę pažangą, iš trijų šalių kandidačių ji yra vienintelė valstybė, su kuria iki šiol nebuvo pradėtos stojimo derybos; norėtų, kad ši išskirtinė situacija baigtųsi; ragina Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją užtikrinti, kad būtų vykdomos būtinos reformos; atkreipia dėmesį į aštuonių lyginamųjų standartų sąrašą, kurį sudarė Europos Komisija, atsižvelgdama į pagrindinius naujos stojimo partnerystės prioritetus, ir tikisi, kad šaliai juos įvykdžius būtų galima pradėti stojimo derybas iki 2008 m. pabaigos, o tai toliau didintų stabilumą ir stiprintų Europos perspektyvas Vakarų Balkanuose; prašo Tarybos kito aukščiausiojo lygio susitikimo metu įvertinti iki šiol padarytą pažangą ir, jei galima, priimti sprendimą dėl stojimo derybų pradžios datos;

43.   pritaria vyriausybės parengiamiesiems darbams, susijusiems su Pasirengimo narystei priemonės (PNP) įgyvendinimu, nes tai palengvino 2007 m. PNP finansavimo susitarimo ir pagrindų susitarimo 2007–2013 m. laikotarpiui pasirašymą; dar kartą pabrėžia PNP svarbą rengiantis narystei ES; ragina vyriausybę ir Komisiją paspartinti parengiamuosius darbus, kad būtų galima kuo anksčiau įdiegti decentralizuotą PNP valdymo sistemą siekiant užtikrinti didesnį proceso veiksmingumą ir atsakomybę už jį vietos lygmeniu;

44.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL L 80, 2008 3 19, p. 32.

(2)  OL C 317 E, 2006 12 23, p. 480.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0352.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0454.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0453.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/41

---

Kinijos politika ir jos įtaka Afrikai

P6_TA(2008)0173

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kinijos politikos ir jos įtakos Afrikai (2007/2255(INI))

(2009/C 259 E/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Kinijos politinį dialogą, oficialiai pradėtą 1994 m., ir pripažindamas Kinijos, kaip galingos ateities pasaulio jėgos, statusą ir į todėl jai tenkančius ypač plataus masto tarptautinius įsipareigojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Kinijos politinį dialogą, oficialiai pradėtą 1994 m., ir pripažindamas Kinijos, kaip galingos ateities pasaulio jėgos, statusą ir į todėl jai tenkančius ypač plataus masto tarptautinius įsipareigojimus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikė politika, susijusi su Kinijos ir Europos santykiais“ (COM(1995)0279) ir 1997 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ilgalaikės politikos, susijusios su Kinijos ir Europos santykiais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikė politika, susijusi su Kinijos ir Europos santykiais“ (COM(1995)0279) ir 1997 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ilgalaikės politikos, susijusios su Kinijos ir Europos santykiais (1),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų (JT) Tūkstantmečio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų (JT) Tūkstantmečio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumo (FOCAC) Pekino deklaraciją ir 2000 m. spalį jo priimtą Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo programą dėl ekonominės ir socialinės plėtros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumo (FOCAC) Pekino deklaraciją ir 2000 m. spalį jo priimtą Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo programą dėl ekonominės ir socialinės plėtros,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos ir Europos aukščiausio lygio susitikimo, kurį organizavo Afrikos vienybės organizacija (OAU) ir ES, Kairo deklaraciją (2000 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos ir Europos aukščiausio lygio susitikimo, kurį organizavo Afrikos vienybės organizacija (OAU) ir ES, Kairo deklaraciją (2000 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pranešimą „DAC gairės, tvarios plėtros strategija, rekomendacijos dėl bendradarbiavimo plėtros srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pranešimą „DAC gairės, tvarios plėtros strategija, rekomendacijos dėl bendradarbiavimo plėtros srityje“,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. liepos 11 d. priimtą ir 2001 m. gegužės 26 d. įsigaliojusį Afrikos Sąjungos (AS) steigiamąjį aktą ir į 2001 m. Afrikos šalių vadovų priimtą dokumentą „Nauja Afrikos plėtros partnerystė“ (NEPAD), kuris pirmajame AS aukščiausio lygio susitikime buvo paskelbtas AS programa, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. liepos 11 d. priimtą ir 2001 m. gegužės 26 d. įsigaliojusį Afrikos Sąjungos (AS) steigiamąjį aktą ir į 2001 m. Afrikos šalių vadovų priimtą dokumentą „Nauja Afrikos plėtros partnerystė“ (NEPAD), kuris pirmajame AS aukščiausio lygio susitikime buvo paskelbtas AS programa,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos politikos dokumentus dėl ES (2003 m.) (2) ir dėl politikos Afrikoje (2006 m.) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos politikos dokumentus dėl ES (2003 m.) (2) ir dėl politikos Afrikoje (2006 m.) (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos politikos dokumentą „Bręstanti partnerystė – bendri interesai ir iššūkiai ES ir Kinijos santykiuose“ (COM(2003)0533), kuriam 2003 m. spalio 13 d. pritarė Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos politikos dokumentą „Bręstanti partnerystė – bendri interesai ir iššūkiai ES ir Kinijos santykiuose“ (COM(2003)0533), kuriam 2003 m. spalio 13 d. pritarė Taryba,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Kinijos strateginę partnerystę, prasidėjusią 2003 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Kinijos strateginę partnerystę, prasidėjusią 2003 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodį Adis Abeboje FOCAC priimtą veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodį Adis Abeboje FOCAC priimtą veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2004–2007 m. strateginį planą dėl AS, kuris buvo patvirtintas 2004 m. liepos 7 d. Afrikos šalių ir vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikime Adis Abeboje (Etiopija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2004–2007 m. strateginį planą dėl AS, kuris buvo patvirtintas 2004 m. liepos 7 d. Afrikos šalių ir vyriausybių vadovų aukščiausio lygio susitikime Adis Abeboje (Etiopija),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, kurią 2005 m. kovo 2 d., po aukščiausio lygio forumo dėl pagalbos veiksmingumo, priėmė daugelis Europos ir Afrikos šalių, taip pat ir Kinija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, kurią 2005 m. kovo 2 d., po aukščiausio lygio forumo dėl pagalbos veiksmingumo, priėmė daugelis Europos ir Afrikos šalių, taip pat ir Kinija,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 8 d. G8 Gleneagles mieste priimtus Gleneagles įsipareigojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 8 d. G8 Gleneagles mieste priimtus Gleneagles įsipareigojimus,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 19 d. Tarybos išvadas dėl dokumento „ES ir Afrika: strateginės partnerystės link“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 19 d. Tarybos išvadas dėl dokumento „ES ir Afrika: strateginės partnerystės link“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos (angl. GAERC) posėdyje priimtas išvadas, remiančias ES iniciatyvą dėl JT strategiją atitinkančios tarptautinės prekybos ginklais sutarties, kuri apibrėžtų privalomus bendrus pasaulio prekybos ginklais standartus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos (angl. GAERC) posėdyje priimtas išvadas, remiančias ES iniciatyvą dėl JT strategiją atitinkančios tarptautinės prekybos ginklais sutarties, kuri apibrėžtų privalomus bendrus pasaulio prekybos ginklais standartus (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“ (COM(2006)0631) ir Komisijos darbo dokumentą „Artimesni partnerių ryšiai, didesnė atsakomybė Politikos dokumentas. ES ir Kinijos prekyba ir investicijos: konkurencija ir partnerystė“ (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“ (COM(2006)0631) ir Komisijos darbo dokumentą „Artimesni partnerių ryšiai, didesnė atsakomybė Politikos dokumentas. ES ir Kinijos prekyba ir investicijos: konkurencija ir partnerystė“ (COM(2006)0632),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjį Suomijoje įvykusį 9-ąjį ES ir Kinijos vadovų susitikimą ir į šio susitikimo pabaigoje priimtą bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjį Suomijoje įvykusį 9-ąjį ES ir Kinijos vadovų susitikimą ir į šio susitikimo pabaigoje priimtą bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 11 d. GAERC priimtas išvadas dėl Kinijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 11 d. GAERC priimtas išvadas dėl Kinijos,

| — | atsižvelgdamas į JT chartiją ir JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1674(2006) dėl civilių gyventojų apsaugos ginkluotų konfliktų metu (2006 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT chartiją ir JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1674(2006) dėl civilių gyventojų apsaugos ginkluotų konfliktų metu (2006 m.),

| — | atsižvelgdamas į JT veiksmų programą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT veiksmų programą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą „Europos Sąjungos plėtros politika: Europos sutarimas“ (2006 m.) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą „Europos Sąjungos plėtros politika: Europos sutarimas“ (2006 m.) (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (7),

| — | atsižvelgdamas į Afrikos ir ES strateginę partnerystę ir bendrą Afrikos ir ES strategiją bei veiksmų planą (2007 m.) ir Afrikos ir ES partnerystę prekybos ir regioninės integracijos, taip pat mokslo, informacinės visuomenės ir kosmoso klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos ir ES strateginę partnerystę ir bendrą Afrikos ir ES strategiją bei veiksmų planą (2007 m.) ir Afrikos ir ES partnerystę prekybos ir regioninės integracijos, taip pat mokslo, informacinės visuomenės ir kosmoso klausimais,

| — | atsižvelgdamas į pradžią iniciatyvos „ES ir Afrikos partnerystė infrastruktūros klausimais“ (2007 m.), kurioje nurodomas poreikis investuoti į infrastruktūrų (transportas, energija, vanduo ir informacinės bei ryšių technologijos) sąsajas siekiant palengvinti tvarią plėtrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pradžią iniciatyvos „ES ir Afrikos partnerystė infrastruktūros klausimais“ (2007 m.), kurioje nurodomas poreikis investuoti į infrastruktūrų (transportas, energija, vanduo ir informacinės bei ryšių technologijos) sąsajas siekiant palengvinti tvarią plėtrą,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Afrikos verslo forumo pareiškimą dėl antrojo ES ir Afrikos aukščiausio lygio susitikimo (2007 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Afrikos verslo forumo pareiškimą dėl antrojo ES ir Afrikos aukščiausio lygio susitikimo (2007 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. JT paskelbtą ataskaitą dėl tūkstantmečio tikslų įgyvendinimo vidutiniuoju laikotarpiu, kurioje konstatuota, kad Afrikos Sacharos regione nėra įgyvendinami jokie tūkstantmečio tikslai ir kad reikėtų padvigubinti kovos su skurdu Afrikoje pastangas, jei siekiama, kad iki 2015 m. būtų įgyvendintas tikslas dėl ypač skurdžiai gyvenančių asmenų skaičiaus sumažinimo perpus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. JT paskelbtą ataskaitą dėl tūkstantmečio tikslų įgyvendinimo vidutiniuoju laikotarpiu, kurioje konstatuota, kad Afrikos Sacharos regione nėra įgyvendinami jokie tūkstantmečio tikslai ir kad reikėtų padvigubinti kovos su skurdu Afrikoje pastangas, jei siekiama, kad iki 2015 m. būtų įgyvendintas tikslas dėl ypač skurdžiai gyvenančių asmenų skaičiaus sumažinimo perpus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Nuo Kairo iki Lisabonos – naujoji ES ir Afrikos strateginė partnerystė“ (COM(2007)0357) ir į Europos Komisijos ir Tarybos sekretoriato bendrą dokumentą „Po Lisabonos: siekiant ES ir Afrikos strateginės partnerystės sėkmės“ (SEC(2007)0856), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Nuo Kairo iki Lisabonos – naujoji ES ir Afrikos strateginė partnerystė“ (COM(2007)0357) ir į Europos Komisijos ir Tarybos sekretoriato bendrą dokumentą „Po Lisabonos: siekiant ES ir Afrikos strateginės partnerystės sėkmės“ (SEC(2007)0856),

| — | atsižvelgdamas į ES ilgalaikių ekonominių ir prekybinių santykių su Kinija strateginį dokumentą (2007-2013 m.) ir Daugiametę orientacinę programą 2007-2010 m. (8), pagal kurią ES skiriama vystymosi bendradarbiavimo pagalba Kinijai sudaro 128 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ilgalaikių ekonominių ir prekybinių santykių su Kinija strateginį dokumentą (2007-2013 m.) ir Daugiametę orientacinę programą 2007-2010 m. (8), pagal kurią ES skiriama vystymosi bendradarbiavimo pagalba Kinijai sudaro 128 mln. EUR,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 28 d. bendrą pareiškimą, kuris buvo priimtas per Pekine vykusį 10-ąjį Kinijos ir Europos Sąjungos aukščiausio lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 28 d. bendrą pareiškimą, kuris buvo priimtas per Pekine vykusį 10-ąjį Kinijos ir Europos Sąjungos aukščiausio lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ataskaitą (A6-0080/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ataskaitą (A6-0080/2008),

| A. | kadangi darnų vystymąsi Afrikoje gali smarkiai paskatinti arba neigiamai paveikti kylančios ekonomikos šalių, pvz., Kinijos, veiksmai, |
| --- | --- |

A.

kadangi darnų vystymąsi Afrikoje gali smarkiai paskatinti arba neigiamai paveikti kylančios ekonomikos šalių, pvz., Kinijos, veiksmai,

| B. | kadangi pirmiausia Afrikos valstybės atsakingos už jose esančių kitų valstybių piliečių, organizacijų ir vyriausybių poveikį Afrikos valstybių politikai, visuomenei, ekonomikai ir aplinkai, |
| --- | --- |

B.

kadangi pirmiausia Afrikos valstybės atsakingos už jose esančių kitų valstybių piliečių, organizacijų ir vyriausybių poveikį Afrikos valstybių politikai, visuomenei, ekonomikai ir aplinkai,

| C. | kadangi ES ir Kinija įsipareigojo prisidėti prie taikos ir saugumo Afrikoje bei jos darnaus vystymosi, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Kinija įsipareigojo prisidėti prie taikos ir saugumo Afrikoje bei jos darnaus vystymosi,

| D. | kadangi ES yra svarbiausia paramos Afrikai teikėja ir jos prekybos partnerė; kadangi Kinija pranešė, jog vis daugiau bendradarbiaus ekonomikos srityje ir teiks pagalbą, o iki 2010 m. galbūt taps svarbiausia Afrikos prekybos partnere, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES yra svarbiausia paramos Afrikai teikėja ir jos prekybos partnerė; kadangi Kinija pranešė, jog vis daugiau bendradarbiaus ekonomikos srityje ir teiks pagalbą, o iki 2010 m. galbūt taps svarbiausia Afrikos prekybos partnere,

| E. | kadangi įgyvendinant Afrikos tvaraus vystymosi strategiją būtina užtikrinti, jog šioje veikloje dalyvaujantys ne Afrikos veikėjai nepakenktų vystymuisi; kadangi todėl palankiai vertina Afrikos Sąjungos darbo grupės dėl Afrikos strateginių partnerysčių su augančios ekonomikos šalimis steigimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi įgyvendinant Afrikos tvaraus vystymosi strategiją būtina užtikrinti, jog šioje veikloje dalyvaujantys ne Afrikos veikėjai nepakenktų vystymuisi; kadangi todėl palankiai vertina Afrikos Sąjungos darbo grupės dėl Afrikos strateginių partnerysčių su augančios ekonomikos šalimis steigimą,

| F. | kadangi reikėtų teigiamai vertinti iniciatyvas, skatinančias dialogą su Afrika, pvz., Kinijos ir Afrikos, taip pat Europos Sąjungos ir Afrikos aukščiausio lygio susitikimus, Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumą (angl. FOCAC), Europos Sąjungos ir Afrikos partnerystę, Europos Sąjungos ir Afrikos priemones taikai, energijos ir vandens tiekimui užtikrinti, Europos Sąjungos ir Afrikos partnerystę infrastruktūros srityje, pagal Kotonu susitarimą (9) rengiamus ir kitus Europos Sąjungos, Kinijos ir Afrikos organizacijų dialogus, |
| --- | --- |

F.

kadangi reikėtų teigiamai vertinti iniciatyvas, skatinančias dialogą su Afrika, pvz., Kinijos ir Afrikos, taip pat Europos Sąjungos ir Afrikos aukščiausio lygio susitikimus, Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumą (angl. FOCAC), Europos Sąjungos ir Afrikos partnerystę, Europos Sąjungos ir Afrikos priemones taikai, energijos ir vandens tiekimui užtikrinti, Europos Sąjungos ir Afrikos partnerystę infrastruktūros srityje, pagal Kotonu susitarimą (9) rengiamus ir kitus Europos Sąjungos, Kinijos ir Afrikos organizacijų dialogus,

| G. | kadangi 2006 m. lapkričio mėn. Pekine vyko trečiasis Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumo (angl. FOCAC) aukščiausiojo lygio susitikimas ir jame priimta deklaracija, kurioje skelbiama, kad Kinija ir Afrika užmezgė „naujos rūšies strateginę partnerystę“; kadangi vykdant bendradarbiavimą galima spręsti su globalizacija susijusius uždavinius ir skatinti bendrą vystymąsi, tačiau į jį neįtrauktos daugelis Taivaną pripažinusių Afrikos valstybių, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2006 m. lapkričio mėn. Pekine vyko trečiasis Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumo (angl. FOCAC) aukščiausiojo lygio susitikimas ir jame priimta deklaracija, kurioje skelbiama, kad Kinija ir Afrika užmezgė „naujos rūšies strateginę partnerystę“; kadangi vykdant bendradarbiavimą galima spręsti su globalizacija susijusius uždavinius ir skatinti bendrą vystymąsi, tačiau į jį neįtrauktos daugelis Taivaną pripažinusių Afrikos valstybių,

| H. | kadangi Kinija yra nuolatinė Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos narė ir todėl turi ypač prisidėti užtikrinant taiką ir saugumą pasaulyje; kadangi ES palankiai vertina Kinijos įsipareigojimus pagal įvairias daugiašales, pvz., Jungtinių Tautų, Tarptautinės darbo organizacijos, Tarptautinio valiutos fondo, Pasaulio banko, Pasaulio prekybos organizacijų iniciatyvas ir Kioto protokolą, |
| --- | --- |

H.

kadangi Kinija yra nuolatinė Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos narė ir todėl turi ypač prisidėti užtikrinant taiką ir saugumą pasaulyje; kadangi ES palankiai vertina Kinijos įsipareigojimus pagal įvairias daugiašales, pvz., Jungtinių Tautų, Tarptautinės darbo organizacijos, Tarptautinio valiutos fondo, Pasaulio banko, Pasaulio prekybos organizacijų iniciatyvas ir Kioto protokolą,

| I. | kadangi ES įsipareigojo iki 2015 m. oficialios vystymosi pagalbos (OVP) lygį padidinti iki 0,7 proc. bendrojo vidaus produkto (iki 2010 m. jis turėtų siekti 0,56 proc.) ir mažiausiai 50 proc. Europos oficialios vystymosi pagalbos skirti Afrikai; kadangi 20 mlrd. EUR oficialios vystymosi pagalbos iš dešimtojo Europos plėtros fondo (2008–2013 m.) skirta į Pietus nuo Sacharos esančioms šalims; kadangi ES 350 mln. EUR skyrė Afrikos taikos priemonei, 5,6 mlrd. EUR – 2008–2013 m. Europos Sąjungos ir Afrikos partnerystei infrastruktūros srityje; kadangi ES labai daug prisideda prie tarptautinių taikos palaikymo misijų Afrikoje, Pasaulinio kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondo ir kitų žemyno vystymuisi svarbių tarptautinių iniciatyvų, |
| --- | --- |

I.

kadangi ES įsipareigojo iki 2015 m. oficialios vystymosi pagalbos (OVP) lygį padidinti iki 0,7 proc. bendrojo vidaus produkto (iki 2010 m. jis turėtų siekti 0,56 proc.) ir mažiausiai 50 proc. Europos oficialios vystymosi pagalbos skirti Afrikai; kadangi 20 mlrd. EUR oficialios vystymosi pagalbos iš dešimtojo Europos plėtros fondo (2008–2013 m.) skirta į Pietus nuo Sacharos esančioms šalims; kadangi ES 350 mln. EUR skyrė Afrikos taikos priemonei, 5,6 mlrd. EUR – 2008–2013 m. Europos Sąjungos ir Afrikos partnerystei infrastruktūros srityje; kadangi ES labai daug prisideda prie tarptautinių taikos palaikymo misijų Afrikoje, Pasaulinio kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondo ir kitų žemyno vystymuisi svarbių tarptautinių iniciatyvų,

| J. | kadangi Kinijos veiklos Afrikoje ir susidomėjimo ja daugėja; kadangi nuo 2005 m. Kinija teikia aiškią paramą į Pietus nuo Sacharos esančioms Afrikos šalims ir žada jos teikti dar daugiau: 2006–2009 m. žada Afrikai teikti dvigubai daugiau pagalbos; kadangi Kinija pažadėjo įsteigti 5 mlrd. JAV dolerių Kinijos ir Afrikos plėtros fondą, kad būtų galima skatinti Kinijos įmones investuoti į Afriką, |
| --- | --- |

J.

kadangi Kinijos veiklos Afrikoje ir susidomėjimo ja daugėja; kadangi nuo 2005 m. Kinija teikia aiškią paramą į Pietus nuo Sacharos esančioms Afrikos šalims ir žada jos teikti dar daugiau: 2006–2009 m. žada Afrikai teikti dvigubai daugiau pagalbos; kadangi Kinija pažadėjo įsteigti 5 mlrd. JAV dolerių Kinijos ir Afrikos plėtros fondą, kad būtų galima skatinti Kinijos įmones investuoti į Afriką,

| K. | kadangi Kinija taip pat gali teikti finansinę paramą ir tai apsunkina ES galimybę taikyti tam tikrus kriterijus Afrikos šalių vyriausybėms siekiant, kad jos vykdytų politikos reformas, |
| --- | --- |

K.

kadangi Kinija taip pat gali teikti finansinę paramą ir tai apsunkina ES galimybę taikyti tam tikrus kriterijus Afrikos šalių vyriausybėms siekiant, kad jos vykdytų politikos reformas,

| L. | kadangi Kinija per 25 metus 400 mln. savo gyventojų padėjo įveikti didelį skurdą ir todėl turi svarbios patirties, kuri galėtų būti naudinga Afrikos šalimas; kadangi dabar Kinijoje didėja socialinė ir ekonominė nelygybė ir neramina blogėjanti aplinkos būklė, o politinės teisės ir pagrindinės laisvės ir toliau labai ribojamos ir Kinijoje beveik nėra darbo standartų ir valdymo atskaitomybės, |
| --- | --- |

L.

kadangi Kinija per 25 metus 400 mln. savo gyventojų padėjo įveikti didelį skurdą ir todėl turi svarbios patirties, kuri galėtų būti naudinga Afrikos šalimas; kadangi dabar Kinijoje didėja socialinė ir ekonominė nelygybė ir neramina blogėjanti aplinkos būklė, o politinės teisės ir pagrindinės laisvės ir toliau labai ribojamos ir Kinijoje beveik nėra darbo standartų ir valdymo atskaitomybės,

| M. | kadangi Kinijos pastangos vystomojo bendradarbiavimo su Afrikos šalimis srityje yra džiuginančios, ypač pagalba ligoninių, mokyklų statybai ir geresnei susisiekimo infrastruktūrai, |
| --- | --- |

M.

kadangi Kinijos pastangos vystomojo bendradarbiavimo su Afrikos šalimis srityje yra džiuginančios, ypač pagalba ligoninių, mokyklų statybai ir geresnei susisiekimo infrastruktūrai,

| N. | kadangi Kinijos ekonomikos augimas ir teisėtas vystymosi siekis didina gamtos ir energijos išteklių poreikį, o jais apsirūpinti ji gali besivystančiose šalyse, ypač Afrikoje, |
| --- | --- |

N.

kadangi Kinijos ekonomikos augimas ir teisėtas vystymosi siekis didina gamtos ir energijos išteklių poreikį, o jais apsirūpinti ji gali besivystančiose šalyse, ypač Afrikoje,

| O. | kadangi dėl Kinijos ir kitų suinteresuotųjų valstybių paklausos žaliavų turinčių Afrikos valstybių padėtis rinkoje gerėja, |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl Kinijos ir kitų suinteresuotųjų valstybių paklausos žaliavų turinčių Afrikos valstybių padėtis rinkoje gerėja,

| P. | kadangi norėtų, kad Kinijos veikla Afrikoje apimtų ne tik šalis, kurios įdomios energetikos politikos aspektu, bet ir būtų apsvarstyta, kaip bendradarbiauti su visomis Afrikos valstybėmis, |
| --- | --- |

P.

kadangi norėtų, kad Kinijos veikla Afrikoje apimtų ne tik šalis, kurios įdomios energetikos politikos aspektu, bet ir būtų apsvarstyta, kaip bendradarbiauti su visomis Afrikos valstybėmis,

| Q. | kadangi per pastaruosius ketverius metus maždaug 40 proc. visos padidėjusios pasaulinės naftos paklausos sudarė Kinijos naftos poreikis; kadangi 30 proc. Kinijos žaliavinės naftos importuojama iš Afrikos; kadangi tikėtina, jog Kinijos priklausomybė nuo importuojamos naftos ir toliau didės, o iki 2010 m. ji importuos 45 proc. viso reikiamo naftos kiekio; kadangi didėjantis Kinijos energijos poreikis ir jos noras toliau didinti energijos importą paskatino Kiniją ieškoti naftos tiekėjų Afrikos valstybėse, |
| --- | --- |

Q.

kadangi per pastaruosius ketverius metus maždaug 40 proc. visos padidėjusios pasaulinės naftos paklausos sudarė Kinijos naftos poreikis; kadangi 30 proc. Kinijos žaliavinės naftos importuojama iš Afrikos; kadangi tikėtina, jog Kinijos priklausomybė nuo importuojamos naftos ir toliau didės, o iki 2010 m. ji importuos 45 proc. viso reikiamo naftos kiekio; kadangi didėjantis Kinijos energijos poreikis ir jos noras toliau didinti energijos importą paskatino Kiniją ieškoti naftos tiekėjų Afrikos valstybėse,

| R. | kadangi Kinijos naftos importas 1995–2005 m. padidėjo beveik penkis kartus ir pagal įvežamos naftos kiekį Kinija tapo antrąja pasaulio importuotoja, o pagal importo iš Afrikos kiekį susilygino su ES; kadangi manoma, jog Kinijos valstybinė naftos įmonė kontroliuoja 60–70 proc. Sudano naftos gamybos; kadangi 2006 m. Angola buvo didžiausia Kinijos naftos tiekėja; kadangi Kinija jau importuoja apie 28 proc. naftos ir dujų iš į Pietus nuo Sacharos esančių Afrikos šalių; kadangi manoma, kad Afrikos naftos eksportas į Kiniją ateinančiais metais didės, |
| --- | --- |

R.

kadangi Kinijos naftos importas 1995–2005 m. padidėjo beveik penkis kartus ir pagal įvežamos naftos kiekį Kinija tapo antrąja pasaulio importuotoja, o pagal importo iš Afrikos kiekį susilygino su ES; kadangi manoma, jog Kinijos valstybinė naftos įmonė kontroliuoja 60–70 proc. Sudano naftos gamybos; kadangi 2006 m. Angola buvo didžiausia Kinijos naftos tiekėja; kadangi Kinija jau importuoja apie 28 proc. naftos ir dujų iš į Pietus nuo Sacharos esančių Afrikos šalių; kadangi manoma, kad Afrikos naftos eksportas į Kiniją ateinančiais metais didės,

| S. | kadangi užsienio šalys ar įmonės, naudodamos Afrikos gamtos išteklius, galėtų skatinti vystymąsi, tačiau taip pat galėtų išeikvoti išteklius, pakenkti valdymui, sudaryti sąlygas korupcijai, ypač ten, kur korupcija jau paplitusi, padidinti socialinę nelygybę, sudaryti su makroekonomikos stabilumu susijusių sunkumų ir sukelti arba padidinti konfliktą, todėl gali būti labai sunku mažinti skurdą ir siekti tvaraus vystymosi, |
| --- | --- |

S.

kadangi užsienio šalys ar įmonės, naudodamos Afrikos gamtos išteklius, galėtų skatinti vystymąsi, tačiau taip pat galėtų išeikvoti išteklius, pakenkti valdymui, sudaryti sąlygas korupcijai, ypač ten, kur korupcija jau paplitusi, padidinti socialinę nelygybę, sudaryti su makroekonomikos stabilumu susijusių sunkumų ir sukelti arba padidinti konfliktą, todėl gali būti labai sunku mažinti skurdą ir siekti tvaraus vystymosi,

| T. | kadangi importas iš Afrikos sudaro 9 proc. ES importo; pusė šio importo yra produktai, susiję su energetika, 23 proc. – pramonės gaminiai ir 11 proc. – maisto produktai ir žemės ūkio produkcija; kadangi ES eksportas į Afriką sudaro 8,3 proc. ES eksporto, 78 proc. šio eksporto susiję su įrengimais, cheminėmis medžiagomis ir pramonės gaminiais; kadangi Pietų Afrika yra didžiausia ES prekybos partnerė (importas ir eksportas); kadangi Europos prekybos su Afrika mastas ir toliau mažėja, nors ES tebėra svarbiausia jos prekybos partnerė, |
| --- | --- |

T.

kadangi importas iš Afrikos sudaro 9 proc. ES importo; pusė šio importo yra produktai, susiję su energetika, 23 proc. – pramonės gaminiai ir 11 proc. – maisto produktai ir žemės ūkio produkcija; kadangi ES eksportas į Afriką sudaro 8,3 proc. ES eksporto, 78 proc. šio eksporto susiję su įrengimais, cheminėmis medžiagomis ir pramonės gaminiais; kadangi Pietų Afrika yra didžiausia ES prekybos partnerė (importas ir eksportas); kadangi Europos prekybos su Afrika mastas ir toliau mažėja, nors ES tebėra svarbiausia jos prekybos partnerė,

| U. | kadangi ES yra svarbiausia Kinijos prekybos partnerė ir daugiausia joje investuoja taip pat kadangi Kinija yra antroji pagal svarbą Europos Sąjungos prekybos partnerė; kadangi dialogui su Kinija dėl demokratijos reformų, žmogaus teisių laikymosi ir teisinės valstybės principų neturi būti skiriama mažiau dėmesio negu prekybos ir ekonominių ryšių plėtojimui, |
| --- | --- |

U.

kadangi ES yra svarbiausia Kinijos prekybos partnerė ir daugiausia joje investuoja taip pat kadangi Kinija yra antroji pagal svarbą Europos Sąjungos prekybos partnerė; kadangi dialogui su Kinija dėl demokratijos reformų, žmogaus teisių laikymosi ir teisinės valstybės principų neturi būti skiriama mažiau dėmesio negu prekybos ir ekonominių ryšių plėtojimui,

| V. | kadangi Kinijos ekonomika per pastaruosius keletą metų augo ypač sparčiai – vidutiniškai 9 proc. per metus ir Kinija tapo pirmaujančia eksportuotoja; kadangi Kinija vėl tapo didžiausia pasaulio ekonomikos šalimi, iš esmės pakito prekybos srautų ir tarptautinių rinkų padėtis; kadangi norėdama palaikyti šią plėtrą Kinija tapo grynąja naftos, taip pat daugelio kitų žaliavų bei prekių, importuotoja ir dėl Kinijos naftos poreikio labai padidėjo visų rūšių naudingųjų iškasenų ir žemės ūkio produktų kainos, |
| --- | --- |

V.

kadangi Kinijos ekonomika per pastaruosius keletą metų augo ypač sparčiai – vidutiniškai 9 proc. per metus ir Kinija tapo pirmaujančia eksportuotoja; kadangi Kinija vėl tapo didžiausia pasaulio ekonomikos šalimi, iš esmės pakito prekybos srautų ir tarptautinių rinkų padėtis; kadangi norėdama palaikyti šią plėtrą Kinija tapo grynąja naftos, taip pat daugelio kitų žaliavų bei prekių, importuotoja ir dėl Kinijos naftos poreikio labai padidėjo visų rūšių naudingųjų iškasenų ir žemės ūkio produktų kainos,

| W. | kadangi Kinijos Liaudies Respublika turi teisę su ES ir jos valstybėmis narėmis teisėtomis konkurencijos sąlygomis dalyvauti tarptautinėse rinkose, |
| --- | --- |

W.

kadangi Kinijos Liaudies Respublika turi teisę su ES ir jos valstybėmis narėmis teisėtomis konkurencijos sąlygomis dalyvauti tarptautinėse rinkose,

| X. | kadangi Kinijos ekonomika per pastaruosius dvidešimt metų sparčiai vystėsi, ir tai, apskritai, darė didelę įtaką ES ir Kinijos prekybos ir ekonominiams santykiams; nuo 1978 m. bendros dvišalės prekybos apimtys padidėjo daugiau nei šešiasdešimt kartų ir 2005 m. sudarė 210 milijardų eurų; 9-ojo dešimtmečio pradžios ES prekybos perteklius 2005 m. tapo deficitu, kuris sudarė 106 milijardus eurų, o tai pats didžiausias ES prekybos su bet kokiu partneriu deficitas; dabar Kinija yra antra pagal dydį (po JAV) ES prekybos partnerė; 2000 m. ES ir Kinija pasirašė dvišalį rinkos atvėrimo susitarimą ir tai buvo svarbus Kinijos stojimo į PPO proceso etapas; Kinijai įstojus daugeliu aspektų pakito pasaulinės prekybos modeliai, |
| --- | --- |

X.

kadangi Kinijos ekonomika per pastaruosius dvidešimt metų sparčiai vystėsi, ir tai, apskritai, darė didelę įtaką ES ir Kinijos prekybos ir ekonominiams santykiams; nuo 1978 m. bendros dvišalės prekybos apimtys padidėjo daugiau nei šešiasdešimt kartų ir 2005 m. sudarė 210 milijardų eurų; 9-ojo dešimtmečio pradžios ES prekybos perteklius 2005 m. tapo deficitu, kuris sudarė 106 milijardus eurų, o tai pats didžiausias ES prekybos su bet kokiu partneriu deficitas; dabar Kinija yra antra pagal dydį (po JAV) ES prekybos partnerė; 2000 m. ES ir Kinija pasirašė dvišalį rinkos atvėrimo susitarimą ir tai buvo svarbus Kinijos stojimo į PPO proceso etapas; Kinijai įstojus daugeliu aspektų pakito pasaulinės prekybos modeliai,

| Y. | kadangi apie 3,6 proc. Kinijos importo yra iš Afrikos, o Afrikai tenka 2,8 proc. Kinijos eksporto; kadangi Kinijos prekybos su Afrika apimtys nuo 2 mlrd. JAV dolerių 1999 m. padidėjo iki maždaug 39,7 mlrd. JAV dolerių 2005 m.; kadangi Kinija dabar yra trečia pagal svarbą Afrikos prekybos partnerė; kadangi aišku, kad Afrika tampa nauja Kinijos ekonomikos plėtros zona, kuri labai veiksmingai sieja „pagalbos mainais už naftą“ strategijas su užsienio politikos priemonėmis, |
| --- | --- |

Y.

kadangi apie 3,6 proc. Kinijos importo yra iš Afrikos, o Afrikai tenka 2,8 proc. Kinijos eksporto; kadangi Kinijos prekybos su Afrika apimtys nuo 2 mlrd. JAV dolerių 1999 m. padidėjo iki maždaug 39,7 mlrd. JAV dolerių 2005 m.; kadangi Kinija dabar yra trečia pagal svarbą Afrikos prekybos partnerė; kadangi aišku, kad Afrika tampa nauja Kinijos ekonomikos plėtros zona, kuri labai veiksmingai sieja „pagalbos mainais už naftą“ strategijas su užsienio politikos priemonėmis,

| Z. | kadangi manoma, kad Afrikos ir Kinijos prekyba išaugo nuo 4 mlrd. JAV dolerių 1995 m. iki 55 mlrd. JAV dolerių 2006 m. ir Kinija iki 2010 m. siekia padidinti ją iki 100 JAV dolerių; kadangi 2007 m. Kinijos bankas „Exim“ pranešė savo ketinimą per trejus ateinančius metus skirti 20 mlrd. JAV dolerių prekybos ir infrastruktūros finansavimui Afrikoje; kadangi Kinija pažadėjo per trejus metus Afrikoje suteikti 3 mlrd. JAV dolerių lengvatinėms paskoloms ir 2 mlrd. JAV dolerių lengvatiniams pirkimo kreditams; kadangi Kinija pažadėjo labiau atverti savo rinką Afrikai ir iš mažiausiai išsivysčiusių su Kinija diplomatinių ryšių turinčių Afrikos šalių nuliniu tarifu įvežamų prekių skaičių padidinti nuo 190 iki 440 ir įsteigti nuo trijų iki penkių prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo zonų Afrikoje per ateinančius trejus metus, |
| --- | --- |

Z.

kadangi manoma, kad Afrikos ir Kinijos prekyba išaugo nuo 4 mlrd. JAV dolerių 1995 m. iki 55 mlrd. JAV dolerių 2006 m. ir Kinija iki 2010 m. siekia padidinti ją iki 100 JAV dolerių; kadangi 2007 m. Kinijos bankas „Exim“ pranešė savo ketinimą per trejus ateinančius metus skirti 20 mlrd. JAV dolerių prekybos ir infrastruktūros finansavimui Afrikoje; kadangi Kinija pažadėjo per trejus metus Afrikoje suteikti 3 mlrd. JAV dolerių lengvatinėms paskoloms ir 2 mlrd. JAV dolerių lengvatiniams pirkimo kreditams; kadangi Kinija pažadėjo labiau atverti savo rinką Afrikai ir iš mažiausiai išsivysčiusių su Kinija diplomatinių ryšių turinčių Afrikos šalių nuliniu tarifu įvežamų prekių skaičių padidinti nuo 190 iki 440 ir įsteigti nuo trijų iki penkių prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo zonų Afrikoje per ateinančius trejus metus,

| AA. | kadangi ES ir Kinija yra Pasaulio prekybos organizacijos narės ir todėl turi laikytis tam tikrų teisių ir įsipareigojimų; be to, kadangi daugelis iš šių įsipareigojimų Kinijoje vis dar taikomi ir įgyvendinami nepakankamai, |
| --- | --- |

AA.

kadangi ES ir Kinija yra Pasaulio prekybos organizacijos narės ir todėl turi laikytis tam tikrų teisių ir įsipareigojimų; be to, kadangi daugelis iš šių įsipareigojimų Kinijoje vis dar taikomi ir įgyvendinami nepakankamai,

| AB. | kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, kad Kinija Afrikoje apsirūpina ne tik energija ir žaliavomis, bet ir maisto produktais, nes ši šalis ateityje tikisi didinti maisto produktų importą, |
| --- | --- |

AB.

kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, kad Kinija Afrikoje apsirūpina ne tik energija ir žaliavomis, bet ir maisto produktais, nes ši šalis ateityje tikisi didinti maisto produktų importą,

| AC. | kadangi Europos ir Afrikos santykiai ateityje priklausys nuo ekonominių partnerysčių susitarimų sėkmės ar nesėkmės, |
| --- | --- |

AC.

kadangi Europos ir Afrikos santykiai ateityje priklausys nuo ekonominių partnerysčių susitarimų sėkmės ar nesėkmės,

| AD. | kadangi Kinija užuot Afrikos šalims teikusi vystomąją pagalbą teikia kreditus ir todėl kyla įsiskolinimo grėsmė, |
| --- | --- |

AD.

kadangi Kinija užuot Afrikos šalims teikusi vystomąją pagalbą teikia kreditus ir todėl kyla įsiskolinimo grėsmė,

| AE. | kadangi atsižvelgiant į Kinijos veiklą vėl svarbu nagrinėti, kaip gerinti infrastruktūrą ir finansavimą, |
| --- | --- |

AE.

kadangi atsižvelgiant į Kinijos veiklą vėl svarbu nagrinėti, kaip gerinti infrastruktūrą ir finansavimą,

| AF. | kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos duomenimis 50 proc. viešųjų darbų projektų Afrikoje vykdo Kinijos rangovai; kadangi Kinijos projektus Afrikoje dažniausia vykdo vien Kinijos darbuotojai, |
| --- | --- |

AF.

kadangi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos duomenimis 50 proc. viešųjų darbų projektų Afrikoje vykdo Kinijos rangovai; kadangi Kinijos projektus Afrikoje dažniausia vykdo vien Kinijos darbuotojai,

| AG. | kadangi Kinija įdarbindama savo darbuotojus Afrikoje suteikia Kinijos prekybininkams galimybę ilgam laikui įsitvirtinti Afrikos rinkoje ir daryti įtaką Afrikos ekonomikai, |
| --- | --- |

AG.

kadangi Kinija įdarbindama savo darbuotojus Afrikoje suteikia Kinijos prekybininkams galimybę ilgam laikui įsitvirtinti Afrikos rinkoje ir daryti įtaką Afrikos ekonomikai,

| AH. | kadangi ir Kinijos gyventojams turėtų būti svarbu reikalauti gero valdymo siekiant tam tikro investicijų ir teisinės apsaugos lygio smunkančioje ekonomikoje, |
| --- | --- |

AH.

kadangi ir Kinijos gyventojams turėtų būti svarbu reikalauti gero valdymo siekiant tam tikro investicijų ir teisinės apsaugos lygio smunkančioje ekonomikoje,

| AI. | kadangi valstybei priklausančios Kinijos bendrovės, investuodamos į Afrikoje gali sau leisti didesnę riziką; kadangi Kinijos energijos bendrovė „CNOOC Ltd.“ paskelbė apie jūroje esančio naftos telkinio Nigerijoje 45 proc. dalies įsigijimą už 2,27 mlrd. JAV dolerių, |
| --- | --- |

AI.

kadangi valstybei priklausančios Kinijos bendrovės, investuodamos į Afrikoje gali sau leisti didesnę riziką; kadangi Kinijos energijos bendrovė „CNOOC Ltd.“ paskelbė apie jūroje esančio naftos telkinio Nigerijoje 45 proc. dalies įsigijimą už 2,27 mlrd. JAV dolerių,

| AJ. | kadangi 2007 m. Kinija įsteigė fondą „China Investment Cooperation Ltd.“, kurio aktyvai sudaro 200 mlrd. JAV dolerių ir kuris šiuo metu yra šeštas pagal dydį nepriklausomas turto fondas pasaulyje, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi 2007 m. Kinija įsteigė fondą „China Investment Cooperation Ltd.“, kurio aktyvai sudaro 200 mlrd. JAV dolerių ir kuris šiuo metu yra šeštas pagal dydį nepriklausomas turto fondas pasaulyje,

| AK. | kadangi Kinijoje išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekis jau yra arba greitai bus didžiausias pasaulyje ir Kinijos gyventojai yra tiesioginės šių teršalų aukos; kadangi taip pat Europos Sąjungoje išmetamo CO2 kiekis vienas didžiausių pasaulyje ir Europos gyventojai taip pat jaučia šių teršalų poveikį; kadangi 2007 m. Heiligendame vykusiame didžiojo aštuoneto šalių aukščiausio lygio susitikime buvo pažadėta iki 2050 m. išmetamų teršalų kiekį sumažinti 50 proc., kadangi ES ir Kinija nustatė ir kitus su išmetamų teršalų mažinimu ir atsinaujinančia energija susijusius tikslus; kadangi manoma, kad Afrikos žemynas labiausiai kentės dėl blogėjančios aplinkos būklės, miškų nykimo ir klimato kaitos, |
| --- | --- |

AK.

kadangi Kinijoje išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekis jau yra arba greitai bus didžiausias pasaulyje ir Kinijos gyventojai yra tiesioginės šių teršalų aukos; kadangi taip pat Europos Sąjungoje išmetamo CO2 kiekis vienas didžiausių pasaulyje ir Europos gyventojai taip pat jaučia šių teršalų poveikį; kadangi 2007 m. Heiligendame vykusiame didžiojo aštuoneto šalių aukščiausio lygio susitikime buvo pažadėta iki 2050 m. išmetamų teršalų kiekį sumažinti 50 proc., kadangi ES ir Kinija nustatė ir kitus su išmetamų teršalų mažinimu ir atsinaujinančia energija susijusius tikslus; kadangi manoma, kad Afrikos žemynas labiausiai kentės dėl blogėjančios aplinkos būklės, miškų nykimo ir klimato kaitos,

| AL. | kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, kad Kinija prisidėjo prie Kioto protokolo ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos; kadangi Kinija turi vertingos patirties, kaip kovoti su miškų nykimu ir dykumų plitimu, |
| --- | --- |

AL.

kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, kad Kinija prisidėjo prie Kioto protokolo ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos; kadangi Kinija turi vertingos patirties, kaip kovoti su miškų nykimu ir dykumų plitimu,

| AM. | kadangi manoma, kad daugiau nei pusė ypač pažeidžiamuose, taip pat ir Centrinės Afrikos, regionuose atliekamų medienos ruošos darbų yra neteisėti; kadangi Kinija kaltinama tuo, kad jai tenka didžiausia atsakomybė dėl to, kad pastaruoju metu pasaulyje plinta neteisėta medienos ruoša, kadangi manoma, jog, pvz., 90 proc. medienos gaminių iš Pusiaujo Gvinėjos į Kiniją įvežama neteisėtai, |
| --- | --- |

AM.

kadangi manoma, kad daugiau nei pusė ypač pažeidžiamuose, taip pat ir Centrinės Afrikos, regionuose atliekamų medienos ruošos darbų yra neteisėti; kadangi Kinija kaltinama tuo, kad jai tenka didžiausia atsakomybė dėl to, kad pastaruoju metu pasaulyje plinta neteisėta medienos ruoša, kadangi manoma, jog, pvz., 90 proc. medienos gaminių iš Pusiaujo Gvinėjos į Kiniją įvežama neteisėtai,

| AN. | kadangi nors Kinija skelbia, kad jos „nepriklausoma taiki užsienio politika“ pagrįsta „penkiais taikaus koegzistavimo principais“ ir darnos koncepcija, ji nėra nešališka, kaip matyti Afrikos šalyse, kuriose Kinija kritikuojama ir net pastebimas priešiškumas Kinijos atžvilgiu; kadangi Kinijos naftos ir kalnakasybos darbuotojai buvo užpulti, pagrobti ar nužudyti Zambijoje, Nigerijoje ir Etiopijoje; kadangi Kinija norėtų, kad ji būtų laikoma atsakinga pasaulio jėga ir reikėtų atsižvelgti į tai, kad ji pasinaudojo savo įtaka skatindama Sudano vyriausybę sutikti, kad į Darfūrą būtų įleistos bendros Jungtinių Tautų ir Afrikos Sąjungos pajėgos; kadangi Kinija, kaip nuolatinė Saugumo Tarybos narė, gali turėti didelę įtaką siekiant išvengti konfliktų, tarpininkauti juose ir juos spręsti, |
| --- | --- |

AN.

kadangi nors Kinija skelbia, kad jos „nepriklausoma taiki užsienio politika“ pagrįsta „penkiais taikaus koegzistavimo principais“ ir darnos koncepcija, ji nėra nešališka, kaip matyti Afrikos šalyse, kuriose Kinija kritikuojama ir net pastebimas priešiškumas Kinijos atžvilgiu; kadangi Kinijos naftos ir kalnakasybos darbuotojai buvo užpulti, pagrobti ar nužudyti Zambijoje, Nigerijoje ir Etiopijoje; kadangi Kinija norėtų, kad ji būtų laikoma atsakinga pasaulio jėga ir reikėtų atsižvelgti į tai, kad ji pasinaudojo savo įtaka skatindama Sudano vyriausybę sutikti, kad į Darfūrą būtų įleistos bendros Jungtinių Tautų ir Afrikos Sąjungos pajėgos; kadangi Kinija, kaip nuolatinė Saugumo Tarybos narė, gali turėti didelę įtaką siekiant išvengti konfliktų, tarpininkauti juose ir juos spręsti,

| AO. | kadangi nors Kinijoje ir padaryta su kai kuriomis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis ir laisvėmis susijusi pažanga, joje vis dar nepakankamai laikomasi pagrindinių žmogaus teisių, įskaitant teisę į gyvybę, į teisingą bylos nagrinėjimą, į saviraišką, susirinkimų laisvę, kitų socialinių, ekonominių ir kultūrinių teisių, įskaitant darbo teises; kadangi nepakankama pagarba žmogaus teisėms ypač akivaizdi santykiuose su Tibeto gyventojais; kadangi tai turi įtakos Kinijos įvaizdžiui ir veiklai kitose šalyse, ypač Afrikoje, kur be demokratinės atskaitomybės, nesilaikant žmogaus teisių ir įstatymų neįmanomas vystymasis ir geras valdymas, |
| --- | --- |

AO.

kadangi nors Kinijoje ir padaryta su kai kuriomis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis ir laisvėmis susijusi pažanga, joje vis dar nepakankamai laikomasi pagrindinių žmogaus teisių, įskaitant teisę į gyvybę, į teisingą bylos nagrinėjimą, į saviraišką, susirinkimų laisvę, kitų socialinių, ekonominių ir kultūrinių teisių, įskaitant darbo teises; kadangi nepakankama pagarba žmogaus teisėms ypač akivaizdi santykiuose su Tibeto gyventojais; kadangi tai turi įtakos Kinijos įvaizdžiui ir veiklai kitose šalyse, ypač Afrikoje, kur be demokratinės atskaitomybės, nesilaikant žmogaus teisių ir įstatymų neįmanomas vystymasis ir geras valdymas,

| AP. | kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, kad Kinija įvykdė svarbiausius Kimberley proceso sertifikavimo schemų dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais reikalavimus ir parengė atsakingo elgesio gaires medienos apdorojimo įmonėms, |
| --- | --- |

AP.

kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, kad Kinija įvykdė svarbiausius Kimberley proceso sertifikavimo schemų dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais reikalavimus ir parengė atsakingo elgesio gaires medienos apdorojimo įmonėms,

| AQ. | kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, kad Kinija ratifikavo Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, nors korupcija lieka didelė Kinijos problema ir turi labai didelės įtakos provincijų ir vietos lygmenimis siekiant centrinės vyriausybės politikos tikslų ir standartų; kadangi ši praktika daro įtaką Afrikos šalims, į kurias investuoja Kinija ir Kinijos įmonės ir dėl to dažnai didėja korupcija ir sudaromos geresnės sąlygos korumpuotiems režimams praturtėti ir išlaikyti valdžią, taip slopinant gerą valdymą, atskaitomybę ir teisės aktų galią, kadangi labai svarbu griežtai laikytis Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją nuostatų siekiant skatinti gerą valdymą, atskaitomybę ir teisinės valstybės principų laikymąsi, |
| --- | --- |

AQ.

kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, kad Kinija ratifikavo Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, nors korupcija lieka didelė Kinijos problema ir turi labai didelės įtakos provincijų ir vietos lygmenimis siekiant centrinės vyriausybės politikos tikslų ir standartų; kadangi ši praktika daro įtaką Afrikos šalims, į kurias investuoja Kinija ir Kinijos įmonės ir dėl to dažnai didėja korupcija ir sudaromos geresnės sąlygos korumpuotiems režimams praturtėti ir išlaikyti valdžią, taip slopinant gerą valdymą, atskaitomybę ir teisės aktų galią, kadangi labai svarbu griežtai laikytis Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją nuostatų siekiant skatinti gerą valdymą, atskaitomybę ir teisinės valstybės principų laikymąsi,

| AR. | kadangi Europos, Kinijos ir kitų šalių ginklų eksportuotojai kursto ginkluotus konfliktus Afrikoje ir taip labai trukdo vystymuisi; kadangi valstybės narės iki šiol nėra teisiškai įpareigotos laikytis ES elgesio kodekso dėl ginklų eksporto taisyklių ir netinkamai kontroliuoja į Afriką įvežamus ar per ją vežamus ginklus, |
| --- | --- |

AR.

kadangi Europos, Kinijos ir kitų šalių ginklų eksportuotojai kursto ginkluotus konfliktus Afrikoje ir taip labai trukdo vystymuisi; kadangi valstybės narės iki šiol nėra teisiškai įpareigotos laikytis ES elgesio kodekso dėl ginklų eksporto taisyklių ir netinkamai kontroliuoja į Afriką įvežamus ar per ją vežamus ginklus,

| AS. | kadangi Kinijai tenka ypatinga atsakomybė, nes ji yra viena iš didžiausių pasaulio ginklų eksportuotojų ir nuolatinė JT Saugumo Tarybos narė, |
| --- | --- |

AS.

kadangi Kinijai tenka ypatinga atsakomybė, nes ji yra viena iš didžiausių pasaulio ginklų eksportuotojų ir nuolatinė JT Saugumo Tarybos narė,

| AT. | kadangi Kinijos įprastinės ginkluotės, šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto srityje trūksta skaidrumo; kadangi tarptautinė organizacija „Amnesty International“ neseniai paskelbė, kad Kinija „pavojingai atlaidi“ ginklų eksporto atžvilgiu; kadangi Kinija atsakinga už tai, kad daug ginklų įvežama į šalis, kuriose kyla konfliktai, ir už Jungtinių Tautų embargo Darfūro, Liberijos ir Demokratinės Kongo Respublikos atvejais nepaisymą, |
| --- | --- |

AT.

kadangi Kinijos įprastinės ginkluotės, šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto srityje trūksta skaidrumo; kadangi tarptautinė organizacija „Amnesty International“ neseniai paskelbė, kad Kinija „pavojingai atlaidi“ ginklų eksporto atžvilgiu; kadangi Kinija atsakinga už tai, kad daug ginklų įvežama į šalis, kuriose kyla konfliktai, ir už Jungtinių Tautų embargo Darfūro, Liberijos ir Demokratinės Kongo Respublikos atvejais nepaisymą,

| AU. | kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, jog lyginant su visomis nuolatinėmis Saugumo Tarybos narėmis Kinija siunčia antrą pagal dydį Jungtinių Tautų taikos sergėtojų skaičių taikos palaikymo misijoms Afrikoje dalyvauti ir išsiuntė jau daugiau nei 3 000 trupių, |
| --- | --- |

AU.

kadangi reikėtų atsižvelgti į tai, jog lyginant su visomis nuolatinėmis Saugumo Tarybos narėmis Kinija siunčia antrą pagal dydį Jungtinių Tautų taikos sergėtojų skaičių taikos palaikymo misijoms Afrikoje dalyvauti ir išsiuntė jau daugiau nei 3 000 trupių,

1.   pabrėžia būtinybę stiprinti ES politikos krypčių Afrikos šalyse poveikį, t. y. užtikrinti pažadų ir įsipareigojimų vykdymą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia Lisabonos sutarties, kuri deramai apima su vystymusi susijusias problemas ir politikos kryptis, svarbą stiprinant ES išorės santykių politikos veiksmingumą ir darną;

2.   reikalauja, kad ES parengtų darnią strategiją, kuri padėtų atsakyti į naujus iššūkius, iškilusius teikiančioms pagalbą Afrikai kylančios ekonomikos šalims, pvz., Kinijai, ir apimtų įvairių valstybių narių ir ES institucijų koordinuotą požiūrį; pabrėžia, kad tokiu atsaku neturi būti mėginama kopijuoti Kinijos metodų ir tikslų, nes jie nebūtinai atitinka ES vertybes, principus ir ilgalaikius interesus; pažymi, kad šis atsakas turėtų būti integruotas į ES dialogą su AS ir į santykius su visais Afrikos partneriais; pabrėžia, kad ES ir Kinija turėtų pradėti vystomosios politikos dialogą siekiant kartu diskutuoti dėl metodų ir tikslų, tačiau, kad ES ir toliau turėtų laikytis savo požiūrio vykdydama vystomąjį bendradarbiavimą;

3.   reikalauja, kad ES taip pat konkuruodama su kitomis paramą teikiančiomis valstybėmis išlaikytų aukštus reikalavimus ir skatintų gerą valdymą, taip pat reikalauja laikytis žmogaus teisių; ragina Europos Sąjungą siekti konkurencinio pranašumo teikiant kokybiškesnius pasiūlymus, pvz., statyti modernius, aplinką tausojančius žaliavų perdirbimo įrenginius, taip pat įdarbinti ir mokyti vietos darbuotojus; pažymi, kad šių pasiūlymų rengimas taip pat turėtų būti integruotas į ES dialogą su AS ir į santykius su visais Afrikos partneriais, ypač įgyvendinant Bendrąją ES ir Afrikos strategiją ir jos veiksmų planą;

4.   džiaugiasi Kinijos pasiryžimu praktiškai bendradarbiauti su Afrikos šalimis jų neglobojant; pažymi, kad tai pragmatiškas bendradarbiavimas; todėl apgailestauja, kad Kinija bendradarbiauja su Afrikos represinio režimo valstybėmis; atkreipia dėmesį į tai, jog būtų pageidautina, kad bendradarbiavimas apimtų politines sąlygas ir daugiau dėmesio būtų skiriama žmogaus teisėms bei aplinkos apsaugos standartams;

5.   ragina ES ir Kiniją kai tik įmanoma diskutuoti, vystyti ir rengti savo su Afrika susijusias strategijas, susijusias su atsakingais įsipareigojimais, siekiant skatinti tvarų vystymąsi ir TVT; pabrėžia, kad svarbu rengti konstruktyvius daugiašalius dialogus, kuriuose dalyvautų atitinkami žemyno veikėjai, ypač Afrikos Sąjungos ir Naujosios Afrikos vystymosi partnerystės atstovai; šiuo tikslu ragina ES užtikrinti, kad Afrikos partnerystės forume dalyvautų visi svarbiausi paramos teikėjai ir investuotojai, visų pirma Kinija;

6.   reikalauja, kad ES ir Kinija padidintų paramą NEPAD, kuri yra Afrikos darnaus vystymosi strategijos varomoji jėga, ir palaikytų Afrikos regionines organizacijas, AS, Panafrikos Parlamentą (PAP) ir Afrikos valstybių nacionalinius parlamentus ir vyriausybes, kad būtų stiprinama jų lyderystė įgyvendinant šią strategiją; ragina ES padėti stiprinti Afrikos šalių gebėjimus, kad būtų užtikrinta darni paramos teikėjų ir investuotojų veikla, o užsienio investicijos skatintų tvarią plėtrą;

7.   pabrėžia Parlamento norą pradėti dialogą su Kinijos nacionaliniu liaudies kongresu, PAP ir Afrikos valstybių nacionaliniais parlamentais, skirtą darniam vystymuisi skatinti ir jų kontrolės priemonėms stiprinti;

8.   prašo ES paraginti Kiniją, kaip nuolatinę JT Saugumo Tarybos narę, laikytis savo įsipareigojimų, taip pat ir „įsipareigojimą ginti“, pripažįstant, kad Kinijos įtakos išlaikymas Afrikoje, kuris pats savaime, nepaisant visų ketinimų laikytis „nesikišimo politikos“, daro realų poveikį, įskaitant politinį, priimančiose šalyse;

9.   ragina Europos Sąjungą atsižvelgti į Afrikos valstybių ir AS nuomones vertinant Kinijos poveikį Afrikai; pabrėžia, kad ES turėtų vengti apibendrinančio požiūrio į Kinijos vaidmenį, kad ji Kinijos atžvilgiu turėtų taikyti atvirą ir konstruktyvų požiūrį ir neturėtų taikyti Europos modelių ir požiūrio;

Darnus vystymasis

10.   ragina Europos Sąjungą tęsti dialogą su Afrika ir Kinija siekiant bendros naudos ir taip pat kad juose būtų atsižvelgiama į Afrikos poreikius, Afrikos šalių ir gyventojų interesus, kad vystomasis bendradarbiavimas būtų veiksmingesnis ir darnesnis, kad būtų galima numatyti konkrečius bendradarbiavimo būdus ir skatinti partnerius bei vengti atskirų veiksmų; siūlo Europos Sąjungai, Afrikos Sąjungai ir Kinijai įsteigti patariamąją grupę siekiant skatinti darnią ir veiksmingesnę įvairią vystomojo bendradarbiavimo veiklą; ragina Europos Sąjungą, Kiniją ir Afriką įdiegti visuotinę sistemą konkretiems veiksmų projektams įgyvendinti siekiant spręsti bendrus klausimus, pvz., prisitaikymo prie klimato pokyčių, atsinaujinančios energijos, žemės ūkio, vandens ir sveikatos srityse;

11.   ragina ES ir valstybes nares stiprinti santykius su Afrikos šalimis vykdant pagalbos įsipareigojimus ir skiriant prioritetą Tūkstantmečio vystymosi tikslams įgyvendinti; džiaugiasi, kad EB parama padidėjo 6 proc. ir 2006 m. 15 valstybių narių paramos teikė 2,9 proc. daugiau nei 2005 m., tačiau apgailestauja, kad 15 valstybių narių visiems regionams teikiama oficiali vystymosi pagalba (ODA) mažėja ir 2005 m. ODA sudarė 0,44 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų, o 2006 m. – 0,43 proc.; taip pat apgailestauja, kad keturioms valstybėms narėms 2006 m. nepavyko pasiekti 0,33 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų tikslo ir dar daugiau, taip pat to jos būtų nepasiekusios, jei skolų mažinimas ir kiti punktai, kurie neatitinka turimų lėšų besivystančiosioms šalims, būtų buvę išskaityti iš oficialios vystymosi pagalbos skaičiaus;

12.   primena, kad įgyvendindamos vystymosi politiką ir Europos Sąjunga, ir Kinija visų pirma turėtų siekti mažinti ir panaikinti skurdą;

13.   prašo ES stiprinti nesusaistytos pagalbos įsipareigojimus ir paraginti Kiniją teikti nesusaistytą pagalbą Afrikos partneriams, užtikrinant, kad ekonominės sąlygos, susietos su tarptautinėmis subsidijomis ir paskolomis, nepakenks darniam vystymuisi; šiuo atžvilgiu ragina, kad Europos Sąjunga skatintų Kiniją plėsti Afrikos vietos darbo rinką, o ne siųsti į ją tūkstančius Kinijos darbuotojų;

14.   prašo ES paraginti Kiniją panaudoti savo patirtį sveikatos srityje, kad būtų gerinamos Afrikos viešosios sveikatos sistemos siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi ir remti iniciatyvas siekiant įveikti su skurdu susijusias pandemijas, kurios niokoja Afriką, t. y. ŽIV/AIDS, maliarijai ir tuberkuliozei;

15.   ragina Europos Sąjungą įsitraukti į konstruktyvų Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komiteto dialogą su Vystymosi pagalbos komitetui nepriklausančiais naujaisiais paramos teikėjais, įskaitant Kiniją, siekiant skatinti juos priimti Vystymosi pagalbos komiteto gaires ir standartus ar atitinkamas nuostatas ir laikytis Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo principų;

16.   ragina Europos Sąjungą skatinti Kiniją įsteigti specialią pagalbos instituciją siekiant padėti Kinijai kaupti pagalbos teikimo patirtį, taip pat kad ji įsipareigotų pateikti skaidrias ataskaitas apie pagalbos biudžeto naudojimą; ragina Europos Sąjungą, jei reikia, padėti Kinijai kaupti šią patirtį;

17.   skatina Europos Sąjungos ir Afrikos šalis kviesti Kinijos atstovus dalyvauti dvišaliuose ir daugiašaliuose paramos teikėjų koordinavimo susitikimuose;

18.   ragina Europos Sąjungą skatinti Kiniją prisidėti sprendžiant Afrikos demografinius klausimus: šiuo klausimu atkreipia dėmesį į tai, kad gyventojų skaičius daugelyje Afrikos teritorijų auga greičiau nei ekonomika ir kad, kaip siūloma Jungtinių Tautų visuomenės ir plėtros tarptautinės konferencijos, įvykusios 1994 m., ataskaitoje, siekiant pakeisti padėtį reikėtų, pvz., gerinti seksualinę ir reproduktyvinę sveikatą;

19.   pabrėžia, kad bet kuri tarptautinė vystymosi partnerystė turėtų būti nukreipta į žmones, nes darnus vystymasis galimas tik atsiradus veikliai pilietinei visuomenei; pabrėžia, kad moterys ir mažumos arba pažeidžiamos žmonių grupės turėtų būti ypač remiamos ir vertinamos kaip svarbios veikiančiosios vystymosi jėgos ir kad asociacijų laisvė ir pliuralistinė žiniasklaida yra būtinos vystymosi sąlygos, kurias turi remti tokios partnerystės;

20.   ragina, kad aukšto rango Europos Sąjungos ir valstybių narių vyriausybių atstovai būdami, lankydamiesi ir rengdami diskusijas Afrikoje ir Europos Sąjungoje pasiektų platesnę visuomenę;

Energija ir gamtiniai ištekliai

21.   mano, kad, atsižvelgiant į Kinijos veiklą Afrikoje, vykdant Europos Sąjungos užsienio politiką energetikos srityje didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas bendradarbiavimui su Afrika; norėtų, kad Afrika ir Europos Sąjunga aktyviai bendradarbiautų energetikos politikos srityje;

22.   pripažįsta skaidraus gamtinių išteklių valdymo svarbą kaupiant pajamas, reikalingas vystytis ir skurdui mažinti, užtikrinant tiekimo stabilumą ir užkertant kelią su ištekliais susijusiems konfliktams bei nestabilumui daug išteklių turinčiose šalyse; prašo ES paraginti daug gamtinių išteklių turinčias Afrikos šalis prisijungti prie EITI (Gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyvos) ir teikti EITI sustiprintą politinę, finansinę ir techninę paramą, siekiant, iter alia, suteikti galimybę pilietinei visuomenei laisvai ir veiksmingai dalyvauti gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyvose; ragina ES aktyviai bendradarbiauti su Kinijos vyriausybe ir Kinijos bendrovėmis, kad jos būtų skatinamos remti EITI; ragina ES palaikyti pasiūlymą išplėsti EITI iniciatyvos sritį, kad ji apimtų ir kitus gamtinius išteklius, pvz., medieną, tai pat apimtų vyriausybių įplaukas, susijusias su paskolomis, „pririštomis“ prie turimų gamtos išteklių;

23.   mano, kad ypač svarbu, jog ES paragintų visus politinių galių turinčius veikėjus bei Afrikoje veikiančius tarptautinius investuotojus griežtai laikytis gavybos pramonei taikomų socialinių ir aplinkos apsaugos taisyklių, kurias 2002 m. nustatė Pasaulio bankas;

24.   ragina, kad ES, remdama iniciatyvas, skirtas Afrikos šalių biudžeto skaidrumui didinti, aktyviai skatintų skaidrumą ne tik pajamų surinkimo, bet ir už gamtinius išteklius gautų įplaukų paskirstymo srityje; reikalauja ES skatinti visų paramos teikėjų „atsakingą skolinimą“, kad iš daug gamtinių išteklių turinčių paramos gavėjų, anksčiau susijusių su blogu valdymu ir korupcija, būtų reikalaujama imtis konkrečių žingsnių didinant įplaukų valdymo skaidrumą, kuris turėtų būti humanitarinės pagalbos sričiai nepriklausančios pagalbos teikimo sąlyga; ragina Europos Sąjungą Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsnius griežčiau taikyti daug gamtinių išteklių turinčioms šalims, taip pat pradėti dialogą su Kinija ir kitais paramos teikėjais, kad imantis tam tikrų veiksmų būtų galima veiksmingiau taikyti atitinkamas priemones; pabrėžia, kad vykdydama savo vystymosi programas ir projektus ES turėtų rodyti skaidrumo ir gero valdymo pavyzdį;

25.   ragina Europos Sąjungą skatinti imtis griežtesnių neteisėtos prekybos mediena ir dramblio kaulu kontrolės; ragina Europos Sąjungą propaguoti ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (angl. FLEGT) veiksmų plane išdėstytus principus ir skatinti Kiniją taikyti panašius principus savo medienos importui iš Afrikos siekiant stabdyti neteisėtą prekybą mediena ir skatinti tvarų miškų valdymą; ragina Komisiją uždrausti iš neteisėtų šaltinių gaunamos medienos ir jos gaminių importą į Europos Sąjungą siekiant neskatinti Kinijos eksportuojamų baldų gamybai naudoti iš neteisėtų Afrikos šaltinių gaunamą medieną; ragina Komisiją plėsti derybų dėl savanoriškų trečiųjų šalių partnerystės susitarimų sritį; ragina Europos Sąjungą skatinti stiprinti panašias iniciatyvas, pvz., Afrikos ir Azijos miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena veiksmų planus;

26.   ragina ES remti tarptautinių susitarimų dėl energijos išteklių gavybos arba žvalgymo sudarymą, į kuriuos būtų įtrauktos nuostatos dėl leidimų suteikimo ir sutarčių sąlygų, pagal kurias numatyti lėšų srautai vyriausybėms, skaidrumo, taip pat išlyga dėl pelno dalies, kuri turėtų būti skirta vietinių bendruomenių plėtrai;

27.   ragina Europos Sąjungą ir Kiniją bendrais veiksmais spręsti neteisėtos prekybos gamtos ištekliais problemą, taip pat bendrai apibrėžti „konfliktinius šaltinius“ ir įsteigti tarptautinę ekspertų grupę, kad būtų galima vystyti daugiašales strategijas šiam klausimui nagrinėti;

28.   ragina Europos Sąjungą ir Kiniją daugiau investuoti į atsinaujinančius energijos šaltinius, nes taip būtų galima gerinti blogėjančią aplinkos būklę ir spręsti klimato kaitos problemas ir išvengti dėl išteklių, pvz., naftos, stygiaus kylančių konfliktų;

Prekyba, investicijos ir infrastruktūra

29.   nurodo, kad prekybos įvairinimas apskritai yra pagrindinis veiksnys, norint visose Afrikos valstybėse pasiekti realaus ekonomikos augimo; pabrėžia, kad Kinijos produktų eksportas į Afriką neturėtų trukdyti Afrikos pramonės plėtrai arba panaikinti šios pramonės konkurencingumo;

30.   ragina ES ir Kiniją sudaryti sąlygas Afrikai išsigelbėti iš „prekių deficito liūno“ ir skatinti ją iš žaliavas tiekiančio regiono tapti žaliavas perdirbančiu ir paslaugas teikiančiu regionu; apgailestauja dėl Komisijos nelankstumo sudarant Ekonominės partnerystės susitarimą (EPS) su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalimis ir yra susirūpinęs dėl to, kad šiomis naujosiomis sąlygomis gali pablogėti AKR šalių padėtis; atsižvelgdamas į tai, ragina ES skatinti visas dalyvaujančias šalis, t. y. valstybes nares ir kylančios ekonomikos šalis – paramos teikėjas, pvz., Kiniją, įvairinti prekybą ir investicijas, suteikti Afrikos gyventojams galimybę naudotis šiuolaikinėmis technologijomis, griežtinti tarptautines sąžiningos prekybos taisykles, atverti pasaulinę rinką Afrikos produktams, sumažinti mokesčius Afrikoje perdirbtoms prekėms, remti prekybos palengvinimą, skatinti regioninę integraciją Afrikoje ir palengvinti Afrikos gyventojams piniginių perlaidų sąlygas;

31.   ragina ES reformuojant savo Bendrąją žemės ūkio politiką ir lengvinant Afrikos šalių produktų patekimą į ES rinką didinti ekonominę įtaką Afrikos vystymuisi; ragina ES ir Kiniją reformuojant savo žemės ūkio politiką labiau atsižvelgti į Afrikos žemės ūkio sektoriaus vystymosi galimybes, sudaryti geresnes sąlygas žemės ūkio produktams iš Afrikos įvežti, o žemės ūkio produktų eksporto srityje ypatingą dėmesį skirti tam, kad nebūtų trukdoma vystyti maitinimą ir užimtumą užtikrinančią Afrikos žemės ūkio gamybą;

32.   ragina Europos Sąjungą ir Kiniją labiau skatinti sąžiningą pasaulio prekybą siekiant darnesnės prekybos ir vystymosi politikos; labiau didinti gamintojų ir darbuotojų pasaulio prekybos prekėmis dalį, gerinti galimybes Afrikos gaminiams patekti į pasaulio rinkas ir mažinti įvežimo muitus gataviems Afrikos produktams; ragina Kinijos vyriausybę ir Europos Sąjungą rengti tokią eksporto strategiją, kurią taikant nebūtų trukdoma gaminti prekes Afrikoje ekologiškai ir socialiai tvariomis sąlygomis;

33.   ragina Kiniją teikiant kreditus atsižvelgti į tai, kad daugelis besivystančių šalių dėl to įsiskolino ir atsidūrė sunkioje padėtyje, ir nekartoti ankstesnių kreditų teikėjų klaidų;

34.   džiaugiasi, kad dėl Pasaulio prekybos organizacijos ir tarptautinės viešosios nuomonės spaudimo Kinija nusprendė nuo 2008 m. sausio 1 d. gerinti socialinės teisės aktus ir darbuotojų teises, ir pabrėžia, kad taikant daugiau įpareigojančių socialinių teisės aktų Kinijoje turėtų būti daroma teigiama įtaka Kinijos veiklai Afrikoje;

35.   pabrėžia, kad Afrikai svarbu parengti savo strategiją Kinijos atžvilgiu; pažymi, kad tokia strategija ypač svarbi stiprinant Kinijos ir Afrikos prekybos santykių abišališkumą; pabrėžia, kad taikant šią strategiją būtina užtikrinti aktyvesnį Afrikos darbininkų dalyvavimą Afrikoje vykdomuose Kinijos projektuose, didesnį Kinijos norą įdiegti technologijas ir geresnį tipiškų Afrikos eksporto gaminių, pvz., kavos, kakavos ir odos dirbinių, patekimą į Kinijos rinkas;

36.   rekomenduoja Komisijai derybose su Kinija reikalauti, kad į partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą būtų įtrauktas naujas prekybos skyrius, įtvirtinti privalomi nuostatai, susiję su Tarptautinės darbo organizacijos taikomais pagrindiniais darbo standartais, įmonių socialine ir aplinkos apsaugos atsakomybe, nuostatomis dėl apsaugos nuo socialinio ir aplinkosauginio dempingo, Tarptautinės darbo organizacijos rekomendacijomis dėl tinkamo darbo, taip pat laikytis tarptautiniuose susitarimuose dėl žmogaus teisių numatytų reikalavimų;

37.   pabrėžia, kad investuojant į infrastruktūrą ir statant gamyklas svarbu įdarbinti vietos gyventojus sąžiningomis finansinėmis sąlygomis; siūlo aktyviau gerinti darbuotojų kvalifikaciją ir taikyti stipendijų sistemą bei sudaryti sąlygas apykaitinei migracijai; siūlo į pagalbą pasitelkti daugiau Afrikos išeivių, įgijusių aukštą kvalifikaciją, ir sudaryti palankesnes sąlygas užsienyje gyvenantiems afrikiečiams pervesti pinigus į Afriką;

38.   supranta, kokį teigiamą vaidmenį informacinės ir ryšių technologijos vaidina remiant plėtrą, konkurencingumą ir kuriant darbo vietas; rekomenduoja Komisijai vykdyti Afrikos ir Europos programas labiau atsižvelgiant į informacinių ir ryšių technologijų pajėgumų didinimą mažosiose ir vidutinėse įmonėse viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu siekiant užtikrinti, kad bus kuriamos institucijos ir politikos kryptys, skirtos investicijoms, naujovių ir technologijų perdavimui palengvinti;

39.   ragina ES ir Kiniją teikti paramą AS ir NEPAD atliekant poveikio aplinkai vertinimus ir skaičiuojat su užsienio investicijų projektais Afrikoje susijusias skurstantiesiems palankaus augimo galimybes, ypač energetikos ir infrastruktūros srityse, taip pat kuriant skaidresnę sutarčių skyrimo ir viešųjų išlaidų sistemą; pabrėžia, kad svarbus ilgalaikis Afrikos šalių viešųjų išlaidų, t. y. lėšų, gautų (išbraukta) dėl paskutinio prekių kainų augimo, energijos žvalgymo pasiekimų ir užsienio investicijų srautų, paskirstymo planavimas ir siūlo Europos Sąjungai ir Kinijai šiuo atžvilgiu tikslingai padėti vystyti atitinkamus administracinius pajėgumus;

40.   ragina Europos Sąjungą vykdant bendrus projektus su Kinija ir Afrika, ypač siekiant vystyti energijos naudojimo, transporto ir infrastruktūros sritis, kartu su Afrikos Sąjungos ir Naujosios Afrikos vystymosi partnerystės atstovais skatinti laikytis bendrų taisyklių dėl įsipareigojimų ir investavimo;

41.   ragina Europos Sąjungą ir Kiniją investuoti į mokymą ir švietimą Afrikoje, nes kvalifikuoti darbuotojai – didesnio nepriklausomo vystymosi pagrindas;

42.   ragina Europos Sąjungą plėsti pastarojo Europos Sąjungos ir Afrikos verslo forumo veiklą ir rengti darnų veiksmų planą siekiant skatinti Europos investicijas į Afriką ir jų įvairovės;

43.   pripažįsta, kad dėl atvirų arba slaptų Kinijos projektų subsidijavimo ir Kinijos vyriausybės (arba valstybei visiškai priklausančių bendrovių) pasiūlymų, dėl didesnių išlaidų, susijusių su aukštesniais socialiniais ir ekonominiais standartais, kurių nesilaiko konkurentai iš Kinijos, dėl Kinijos paramos, dėl kurios Europos bendrovėms neleidžiama prisijungti prie Kinijos lėšomis finansuojamų projektų, dėl Europos bendrovių ribotos prieigos prie finansavimo ir apsaugos nuo investicinės rizikos priemonių Europos ekonominėms investicijoms egzistuoja nepalankios konkurencijai sąlygos;

Aplinka

44.   atsižvelgia į Kinijos veiksmų Afrikoje ekologinį poveikį; ragina Kiniją būti atsakinga aplinkos prižiūrėtoja ir Kinijoje, ir Afrikoje;

45.   ragina ES skatinti Kinijos eksporto kredito įstaigas, įskaitant Eksporto-importo banką, vykdyti nuolatinius infrastruktūros projektų Afrikos šalyse, pvz., užtvankų, kelių ir kasyklų, poveikio aplinkai vertinimus;

46.   palankiai vertina Komisijos iniciatyvą su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis ir mažų salų besivystančiomis valstybėmis sukurti Pasaulinį klimato kaitos aljansą ypatingą dėmesį skiriant bendradarbiavimui prisitaikymo prie klimato kaitos srityje; ragina Europos Sąjungą pakviesti Kiniją dalyvauti svarbiausiose aljanso veiklos srityse, pvz., kartu rengti dialogus dėl nelaimių grėsmės mažinimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos, kur bendradarbiauti labai svarbu, nes Kinija yra svarbiausia paramos teikėja ir investuotoja Afrikoje, dažnai investuojanti į didelius infrastruktūros projektus, kurie gali turėti ypatingą poveikį klimato kaitai;

47.   ragina daugiau lėšų skirti prisitaikymui prie klimato kaitos ir taikyti sistemą, pagal kurią indėlio dydis priklausytų nuo praeityje išmestų teršalų kiekio bei ekonominio pajėgumo ir lėšos nebūtų nukreiptos nuo dabartinio paramai skirto biudžeto; todėl ragina Europos Sąjungą remti tarptautinius geriau koordinuotus ir papildomus veiksmus, kad būtų skirta finansinių išteklių ir investicijų, skirtų remti švelninančias ir prisitaikymo priemones Afrikoje, ypač gerinti prieigą prie tinkamų, nuspėjamų ir tvarių finansinių išteklių, finansinės ir techninės paramos, kad būtų galima geriau vertinti prisitaikymo išlaidas ir padėti nustatyti finansinius poreikius, teikti naujus ir papildomus išteklius, taip pat oficialias ir lengvatines lėšas; ragina teikiant bet kokią paramą kiek galint vengti administracinių kliūčių; ragina vykdyti veiksmingą rezultatų stebėseną;

48.   ragina ES įsitraukti į daugiašales diskusijas su AS valstybėmis narėmis ir Kinija bei su pilietine visuomene dėl aplinkos būklės blogėjimo ir klimato kaitos pasaulinių grėsmių ir paspartinti įgyvendinti įsipareigojimus pagal Balio veiksmų planą, pasirašytą 2007 m. gruodžio 15 d. Balyje per 13-ąją šalių konferenciją ir kuris yra laikotarpio po 2012 m. programa;

49.   ragina ES vadovauti mažinant klimato pokyčius, pradėti taikyti „skubos programą“ ir teikti plačią pastaruoju metu taikomas biudžeto eilutes papildančią finansinę paramą ekologiškoms technologijoms vystyti ir augančios ekonomikos, ir besivystančiose šalyse, tačiau pripažįsta skirtingus jų poreikius; ypač ragina Europos Sąjungą teikti lėšų, kad būtų galima perduoti pigias, ekologiškas technologijas Afrikos šalims; pripažįsta, kad svarbu skirti daugiau lėšų technologijoms perduoti siekiant iki 2009 m. įgyvendinti susitarimą dėl pasaulinės klimato kaitos sistemos po 2012 m.;

50.   ragina Europos Sąjungą ir Kiniją užtikrinti, laikantis Balio veiksmų plano, kad šių šalių, ypač energijos išteklių žvalgybos, projektai Afrikoje būtų tvarūs aplinkos apsaugos atžvilgiu ir derėtų su Balio veiksmų planu;

51.   pripažįsta, kad Vakarų valstybėms tenka atsakomybė dėl prekybos ir vartojimo bei didėjančios Kinijos gamtos išteklių paklausos Afrikoje ir dėl didėjančio pramonės objektų išmetamo CO2 kiekio besivystančiose šalyse; ragina Europos Sąjungą į trišalio bendradarbiavimo su Kinija ir Afrika darbotvarkę įtraukti prekybos ir klimato teisingumo klausimą; taip pat ragina Europos Sąjungą stiprinti priemones siekiant skatinti socialiniu ir aplinkos apsaugos atžvilgiu atsakingą vartojimą (taip pat ženklinti gaminius, kad būtų galima matyti gaminio poveikį aplinkai per visą jo egzistavimo laikotarpį: nuo gamtos išteklių išgavimo iki gamybos ir transportavimo);

52.   ragina Europos Sąjungą palaikyti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą, ypač su Kinija, siekiant skatinti skubiai imtis prisitaikymo veiksmų – būtent vertinti pažeidžiamumą, nustatyti, kurių veiksmų imtis pirmiausia, įvertinti finansinius poreikius, vystyti pajėgumą ir atsakomąsias strategijas, įtraukti prisitaikymo veiksmus į sektorių ir nacionalinius planus, konkrečius projektus ir programas, veiksmus siekiant aktyviau įgyvendinti prisitaikymo veiksmus ir kitais būdais siekti klimatui atsparaus vystymosi ir atsižvelgti į tai, kad skubiai ir nedelsiant reikėtų vystyti šalis, kurioms turi neigiamos įtakos įvairūs klimato pokyčiai, pvz., Afrikos šalis, kurios ypač kenčia nuo sausros, dykumų plitimo ir potvynių;

53.   ragina Europos Sąjungą stiprinti dialogą su Afrika ir Kinija bei vystyti bendrą požiūrį siekiant spręsti tokias aplinkos apsaugos problemas, kaip miškų nykimas, dykumų plitimas, susiskaldymas, biologinės įvairovės mažėjimas ar nykimas, dirvožemio derlingumo mažėjimas bei vandens ir oro tarša; ragina Europos Sąjungą skatinti veiksmingai naudoti energiją, ekologiškas technologijas, valdyti riziką, diegti išankstinio įspėjimo sistemą ir atsakingą industrializaciją bei vartojimą;

Geras valdymas ir žmogaus teisės

54.   ragina Kinijos valdžios institucijas palaikant santykius su Afrika gerbti demokratijos ir gero valdymo principus bei žmogaus teises;

55.   ragina, kad ES santykiuose su Afrikos šalių vyriausybėmis, kurios kliudo įgyvendinti demokratiją ir pažeidžia žmogaus teises, veiktų nuosekliai laikydamasi savo vertybių, principų ir įsipareigojimų pagal Kotonu susitarimą ir nesuteiktų joms teisės kontroliuoti pagalbos, biudžeto paramos bei investicijų procedūrų; reikalauja ES užtikrinti, kad tokiais atvejais humanitarinė arba kitokia pagalba būtų teikiama per vietos pilietinės visuomenės organizacijas ir padėtų stiprinti jų pajėgumus; ragina ES reikalauti, kad taip pat veiktų ir kiti pagrindiniai paramos teikėjai, pvz., Kinija, kurie yra įsipareigoję pagal JT tarptautines žmogaus teisių konvencijas, susitarimus ir teisės aktus;

56.   pabrėžia, kad nors svarbu laikytis, pvz., suverenumo, nuosavybės ir suderinamumo principų, Kinijos investicijos nekeliant išankstinių sąlygų tose Afrikos šalyse, kurios blogai valdomos despotiškų režimų, skatina tolesnius žmogaus teisių pažeidimus ir demokratijos proceso stabdymą bei trukdymą pripažinti gerą valdymą, įskaitant teisės aktus ir korupcijos kontrolę, ateityje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu, jog ES teiktų didelę paramą vyriausybėms, institucijoms ir pilietinės visuomenės veikėjams, kurie skatina gerą valdymą ir pagarbą žmogaus teisėms Afrikoje, t. y. nacionaliniams parlamentams, vystymosi ir žmogaus teisių organizacijoms, laisvai žiniasklaidai ir antikorupciniams organams ir kt.;

57.   ragina ES pakviesti visas šalis paramos teikėjas ir šalis paramos gavėjas laikytis Tarptautinių finansinių institucijų (TFI; angl. IFI) nustatytų gairių ir skaidrumo standartų; reikalauja, kad ES įtikintų Kinijos valdžios institucijas paraginti nacionalinius bankus patvirtinti Ekvatoriaus principus dėl socialinių ir aplinkosaugos standartų;

58.   ragina ES paskatinti Kiniją pasirašyti OECD konvenciją dėl kovos su kyšininkavimu ir užtikrinti jos vykdymą ne tik Kinijoje, bet ir plėtojant santykius su Afrikos šalimis;

59.   ragina Europos Sąjungą skatinti visas valstybes nares ir Kiniją dalyvauti pastaruoju metu rengiamose pasaulio iniciatyvose siekiant sudaryti geras sąlygas turtui susigrąžinti taikant Jungtinių Tautų konvencijos dėl korupcijos V skirsnį, taip pat neseniai pradėtoje bendroje Pasaulio banko ir Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (angl. UNODC) Pavogto turto susigrąžinimo iniciatyvoje;

60.   ragina Europos Sąjungą skatinti Kiniją ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, kurių ji dar nepatvirtino, ir užtikrinti jų įgyvendinimą besivystančiose šalyse visose Kinijos investuotojų, įmonių, ekspertų ir darbuotojų veiklos srityse, ypač Afrikoje;

61.   ragina Europos Sąjungą skatinti vystyti tarptautines ir teisiškai įpareigojančias elgesio normas dėl gero valdymo, saugių ir tinkamų darbo sąlygų, bendros socialinės atsakomybės ir aplinkos apsaugos veiklos bei remti bendrą atskaitomybę;

Taika ir saugumas

62.   ragina ES siekti, kad Elgesio kodeksas dėl ginklų eksporto teisiškai privaloma priemone;

63.   ragina ES paskatinti Kiniją didinti jos nacionalinio ginklų eksporto kontrolės režimo skaidrumą: užtikrinti, kad JT įprastinės ginkluotės registrui būtų pateikiamos visos ataskaitos dėl eksporto, ir gerinti jos ginklų eksporto kontrolės taisykles, kad būtų sustabdytas ginklų perdavimas į šalis ir regionus, ypač Afrikos, kuriuose nuolat pažeidžiamos tarptautinės žmogaus teisės ir humanitarinė teisė;

64.   ragina ES išlaikyti ginklų embargą Kinijai, kol Kinija tęs ginklų eksportą ginkluotosioms pajėgoms ir karinėms grupuotėms šalyse, daugiausia Afrikos, kuriose nuolat vyksta aštrūs konfliktai ir nuolat šiurkščiai pažeidinėjamos žmogaus teisėms;

65.   ragina ES ir Kiniją sustabdyti prekybinius sandorius dėl ginklų su vyriausybėmis, pvz., Kenijos, Zimbabvės, Sudano, Čado, Kongo Demokratinės Respublikos, Etiopijos, Eritrėjos ir Somalio vyriausybėmis, kurios yra atsakingos už žmogaus teisių pažeidimus, dalyvauja konfliktuose arba yra ant karo slenksčio; ragina Europos Sąjungą ir Kiniją nustoti, neleisti ir uždrausti perduoti ginklus ginkluotiems nevalstybiniams veikėjams, kurie kelia grėsmę žmogaus teisėms, politiniam stabilumui ir tvariam Afrikos žemyno vystymuisi;

66.   ragina ES ir toliau remti tarptautinę teisiškai įpareigojančią prekybos ginklais sutartį, nustatančią prekybos įprastine ginkluote standartus, kuri yra rengiama JT lygiu;

67.   ragina Europos Sąjungą ir Kiniją remti iniciatyvas, kurioms vadovauja Afrika, pvz., nuolatinės parengties ginkluotąsias pajėgas ir pasinaudojimą saugumą užtikrinančiomis regionų organizacijomis;

68.   ragina ES paskatinti Kiniją toliau didinti dalyvavimą JT ir AS taikos palaikymo misijose Afrikoje ir labiau prisidėti aprūpinant kovinius būrius, kai tai reikalinga pagal JT įgaliojimus;

69.   ragina Europos Sąjungą įtraukti Kiniją nagrinėjant asmenų saugumo klausimus, ypač įprastinio nusiginklavimo, demobilizavimo, reintegravimo, ginklų susekamumo, išminavimo ir saugumo sektoriaus reformų srityse; ragina spręsti netradicinius saugumo klausimus, pvz., susijusius su gamtos nelaimėmis, pabėgėliais dėl klimato ar ekonomikos sąlygų, šalies viduje perkeltaisiais asmenimis ir migrantais, narkotikais ir užkrečiamomis ligomis;

*

- *

70.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir Kinijos nacionaliniam liaudies kongresui, Afrikos Sąjungai, NEPAD, PAP ir Kinijos ir FOCAC.

---

(1)  OL C 200, 1997 6 30, p. 158.

(2)  Pekinas, 2003 m. spalis, http://www.china-un.ch/eng/xwdt/t88637.htm.

(3)  Pekinas, 2006 m. sausio 12 d., http://www.gov.cn/misc/2006-01/12/content_156490.htm.

(4)  Europos Sąjungos Tarybos 2678-asis posėdis, Liuksemburgas, 2005 m. spalio 3 d.

(5)  JT dokumentas (A/Konf. 192/15), 2001 m. liepa, http://disarmament.un.org/cab/poa.html.

(6)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

(7)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 219.

(8)  http://ec.europa.eu/external_relations/china/csp/index.htm.

(9)  Partnerystės susitarimas tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (OL L 317, 2000 12 15, p. 3). Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais AKR ir EB Ministrų Tarybos sprendimu Nr. 1/2006 (OL L 247, 2006 9 9, p. 22).

---

2008 m. balandžio 24 d., ketvirtadienis

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/56

---

Komisijos 2009 m. metinė politikos strategija

P6_TA(2008)0174

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2009 m. metinės politikos strategijos

(2009/C 259 E/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2009 m. metinės politikos strategijos (COM(2008)0072), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2009 m. metinės politikos strategijos (COM(2008)0072),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programos (COM(2007)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programos (COM(2007)0640),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Parlamento struktūrinis dialogas su Komisija yra svarbus institucijų žingsnis ir įgyvendinant dabartinę 2008 m. teisėkūros ir darbo programą, ir rengiant bei formuluojant 2009 m. teisėkūros ir darbo programą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento struktūrinis dialogas su Komisija yra svarbus institucijų žingsnis ir įgyvendinant dabartinę 2008 m. teisėkūros ir darbo programą, ir rengiant bei formuluojant 2009 m. teisėkūros ir darbo programą;

| B. | kadangi labai svarbu, kad struktūrinis dialogas vyktų laiku, jog būtų galima sutelkti dėmesį į 2009 m. Europos Sąjungos pagrindinių strateginių tikslų nustatymą; |
| --- | --- |

B.

kadangi labai svarbu, kad struktūrinis dialogas vyktų laiku, jog būtų galima sutelkti dėmesį į 2009 m. Europos Sąjungos pagrindinių strateginių tikslų nustatymą;

Augimas ir užimtumas

1.   dar kartą pabrėžia aktyvaus Lisabonos strategijos įgyvendinimo svarbą, akcentuodamas, kad kuriant dinamišką ir naujovėmis pagrįstą tvarią ekonomiką, pažanga ekonomikos srityje labai priklauso nuo pažangos socialinėje bei aplinkos apsaugos srityse ir atvirkščiai;

2.   teigiamai vertina ilgai lauktą mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) teikiamą paramą remiantis būsimuoju Europos mažųjų įmonių aktu; mano, kad tas aktas – labai svarbus strateginis dokumentas, siekiant remti MVĮ; be to pabrėžia, kad siekiant tinkamai paremti MVĮ, reikalingi teisės aktai ir finansinė programa; vis dėlto perspėja, kad tomis priemonėmis gali būti piktnaudžiaujama, siekiant izoliuoti nacionalines rinkas ir taip sumažinti Europos konkurencingumą ir vartotojų pasirinkimą; dar kartą ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl Europos privačių bendrovių statuto;

3.   pritaria tam, kad integruota pagrindinių prekių ir paslaugų rinkos priežiūra būtų atliekama reguliariau, siekiant nustatyti esamas problemas; pabrėžia, kad į šį procesą būtų galima įtraukti konkurencijos sektoriaus tyrimus, bet dėl šių tyrimų negali būti daroma žalos nei vidaus rinkoje veikiančioms MVĮ nei vidaus rinkos gaminių ir paslaugų įvairovei; atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimus vidaus prekių rinkos sektoriams skirtus teisės aktus derinti su naujuoju teisiniu pagrindu, bet dar kartą ragina Komisiją toliau stebėti, ar valstybės narės tinkamai įgyvendina ir vykdo sektoriams skirtus teisės aktus, taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad reikia visapusiškai peržiūrėti teisės aktus, įskaitant Direktyvą 2001/95/EB (1) dėl bendros gaminių saugos; ragina ir toliau kreipti dėmesį į tai, kaip perkeliamos svarbiausios vidaus rinkos direktyvos, ypač Direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (2), ir toliau plėtoti vidaus rinkos priemones;

4.   palankiai vertina tolesnes priemones, kurių imtasi po 2007 m. vienos bendros rinkos apžvalgos, ir numatytą iniciatyvą dėl bendros Komisijos ir valstybių narių partnerystės siekiant taikyti ir stiprinti vienos bendros rinkos įstatymą; atkreipia dėmesį į kelių vadinamųjų naujojo požiūrio direktyvų pakeitimus, pagal kuriuos siekiama modernizuoti vidaus prekių rinką; ragina Komisiją toliau siekti stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje su valstybėmis narėmis; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad teisėkūros pasiūlymai vidaus rinkos srityje iš tiesų nederinami; pabrėžia abipusio pripažinimo ir kryptingo suderinamumo vidaus rinkos srityje svarbą siekiant baigti kurti prekių ir paslaugų vidaus rinką;

5.   mano, kad norint įgyvendinti plataus masto Lisabonos strategijos tikslus, reikia pradėti laikytis naujo požiūrio, kuriuo vadovaujantis būtų galima plėtoti ir skatinti mokslinius tyrimus; ragina prieš parengiant Europos mokslinių tyrimų tarybos iki šiol įvykdytų darbų vidurio laikotarpio ataskaitą ir įvertinimą atlikti Septintosios mokslinių tyrimų pagrindų programos įgyvendinimo pirmąjį įvertinimą;

6.   pažymi, kad ypač svarbu išsaugoti finansinių rinkų stabilumą ir įtikinti vartotojus, kad jie nenuogąstautų dėl dabartinės finansinės krizės; pabrėžia, kad dabartinė krizė – tai pavyzdys, jog Europa Sąjunga turi parengti priežiūros priemones, kurias taikant didėtų investuotojų skaidrumas, nustatyti griežtesnius vertinimo standartus, griežtinti ribojamąją rizikos priežiūrą ir vertinti reitingų agentūras; prašo Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu rengiant planą, kuriam 2007 m. gruodžio mėn. pritarė Ekonomikos ir finansų reikalų taryba ir kurį įgyvendinant bus siekiama pagerinti Lamfalussy procesą, t. y. finansinių paslaugų teisės aktų leidybos, perkėlimo ir įgyvendinimo procesą; mano, kad peržiūrėjus, kaip buvo skelbta, Direktyvą 2006/48/EB (3) dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo ir Direktyvą 2006/49/EB (4) dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo, būtų galima tobulinti ribojamosios rizikos priežiūros sistemą ir ugdyti finansinių institucijų rizikos valdymo gebėjimus, taigi didinti rinkos veikėjų tarpusavio pasitikėjimo; dar kartą patvirtina, kad labai svarbu, jog ES būtų geriau ir bendrai atstovaujama tarptautinėse finansų institucijose, ir apgailestauja, kad šiuo klausimu nepateikta jokio pasiūlymo;

7.   teigiamai vertina Komisijos ryžtą siekti pažangos ir toliau dirbti mažmeninių finansinių paslaugų srityje, nes šios srities integracija vis dar labai menka ir reikia stiprinti tam tikrų sričių konkurenciją siekiant užtikrinti, kad vartotojai gautų apčiuopiamos naudos; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip įgyvendinama Direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių;

8.   pažymi Komisijos pastangas laikytis Lisabonos strategijoje numatyto užimtumo lygio; ragina Komisiją toliau plėtoti bendrą požiūrį į darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą (angl. flexicurity), kuris, viena vertus, turėtų skatinti didesnį darbo rinkos lankstumą ir, kita vertus, darbuotojų saugumą, kartu vienodai įgyvendinant keturis užimtumo garantijų pusiausvyros principo ramsčius, o tai gali būti būtina siekiant daryti geresnį poveikį ekonomikai;

9.   pabrėžia, kad Parlamentas nagrinės neseniai Europos Bendrijų Teisingumo Teismo priimtų sprendimų C-438/05 (5), C-341/05 (6) ir C-346/06 (7) bylose pasekmes: iš pradžių rengs plenarinio posėdžio debatus, po to rengs Parlamento pranešimą dėl iššūkių, susijusių su kolektyvinėmis derybomis;

10.   apgailestauja dėl to, kad pagal 2009 m. metinę politikos strategiją Komisija kultūrai ir švietimui teskyrė nereikšmingą vietą; prašo Komisijos stiprinti Europos švietimo erdvę, būtent gerinant ES švietimo ir ugdymo sistemų kokybę, veiksmingumą ir prieigą; pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti mokymuisi visą gyvenimą plėtojant studentų judumą, kalbų mokėjimą ir suaugusiųjų mokymąsi; pabrėžia kultūrinės įvairovės svarbą, ypač skaitmeninio turinio srityje;

11.   pritaria tam, kad Komisijos pareiškimas dėl ateityje planuojamo rengti komunikato dėl universitetų ir įmonių dialogo siekiant užtikrinti, kad Europos universitetai sugebėtų konkuruoti su geriausiais pasaulio universitetais; pritaria Komisijos iniciatyvai rengti žaliąją knygą dėl kultūrinės ir kūrybinės pramonės šakų ir pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti šios srities ES veiksmus, nes taip būtų prisidedama prie darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo; pabrėžia, kad ES veiksmais turėtų būti siekiama plėtoti kultūrinį tapatumą ir kultūrų įvairovę;

12.   pabrėžia, kad keleivių teisės, ypatingai autobusais ar tolimojo susisiekimo autobusais bei geležinkeliais ar laivais toli keliaujančių keleivių apsaugai, reikėtų skirti daugiau dėmesio; pabrėžia, kad svarbu sėkmingai plėtoti eismo valdymo sistemas, ir ragina Komisiją toliau vykdyti veiklą plėtojant Bendros Europos oro erdvės eismo valdymo mokslinių tyrimų programą (SESAR) ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą (ERTMS);

Klimato kaita ir tvari Europa

13.   labai remia Komisijos pastangas toliau plėtoti Europos energetikos politiką, siekiant tvirtinti energetikos sektoriaus nepriklausomybę ir stiprinti valstybių narių solidarumą; įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su Taryba ir Komisija siekiant kiek galima greičiau sudaryti veiksmingą ir įvykdomą susitarimą dėl energetikos ir klimato kaitos priemonių; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti išsamiausią ir objektyviausią šių pokyčių analizę siekiant ištirti galimas ekonomines ir socialines pasekmes, kurios atsiranda dėl kylančių energijos kainų, ir siekiant pateikti Parlamentui ir Tarybai kuo aiškesnes teisėkūros sprendimų proceso gaires; taip pat pabrėžia, kad Europos Sąjunga turi ir toliau išlikti pavyzdžiu, jog ekonomikos augimas ir plėtra dera su ekonomikos, kurioje išskiriama nedaug anglies dvideginio, principais; be to dar kartą primena, kad reikia užtikrinti, jog tikslai, susiję su aplinka ir klimato kaita, būtų įtraukti į visas ES politikos sritis ir įrašyti į finansines programas;

14.   tačiau suvokia, kad šios strategijos sėkmė taip pat priklauso nuo Europos Sąjungos gebėjimo įtikinti savo pasaulinio masto partnerius, ypač turinčius didžiausią įtaką, susitarti dėl tokios strategijos; taigi pabrėžia, kad ES turėtų kalbėti vienu balsu ir rodyti solidarumą šioje srityje; atkreipia dėmesį į Vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos neseniai parengtą pranešimą Europos Vadovų Tarybai „Klimato kaita ir tarptautinis saugumas“ (8), ir pabrėžia, kad sprendžiant su energetika, klimato kaita ir užsienio politika susijusias problemas reikia laikytis bendro požiūrio; apgailestauja, kad neparengta metinė ir ilgalaikė Europos energetikos išorės politikos strategija;

15.   pritaria Komisijos siekiui mažinti teršalų kiekį, kuris išmetamas gabenant prekes, ir ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl jūrų ir vidaus vandenų transporto sektorių įtraukimo į prekybos taršos leidimais sistemą; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi naujos jūrų politikos raida ir ketinimu pateikti pasiūlymą dėl bendros žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo reformos, tačiau ragina Komisiją paaiškinti, kaip ji ketina perskirstyti 6 mln. eurų veiklai, numatytai pagal žuvininkystės politiką; ragina Komisiją į pagrindinius veiksmus, numatytus 2009 m., pastraipoje „Tvari Europa“, įtraukti naują skyrių dėl bendros žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo reformos;

16.   mano, kad laikantis Sutarties nuostatų ir solidarumo principo, sanglaudos politika turėtų išlikti Bendrijos politika, taigi atmeta visus bandymus iš naujo nacionalizuoti šią politiką; mano, jog ateityje būtina užtikrinti, kad sanglaudos politikai būtų skiriama būtinų finansinių išteklių, siekiant kovoti su naujais numatomais sunkumais, dėl kurių bus daromas didelis poveikis regionams; pabrėžia, kad reikia spręsti ne tik su ekonomine ir socialine sanglauda susijusius klausimus, bet ir klausimus, kurie susiję su demografiniais pokyčiais, urbanizacija, segregacija, migracijos srautais, neišvengiamu prisitaikymu prie globalizacijos, klimato kaita, būtinybe užtikrinti energijos tiekimą ir lėta kaimo vietovių plėtra;

17.   pažymi, kad 2009 m. bus įgyvendinami teisės aktų pakeitimai, dėl kurių susitarta atlikus BŽŪP būklės patikrą, ir tikisi, jog bus visiškai atsižvelgta į Parlamento poziciją; teigiamai vertina tai, kad Komisija pažymėjo, jog 2009 m. bus pateikta daug pasiūlymų dėl biurokratizmo mažinimo, ir tikisi, jog tai taip pat bus susiję su ūkininkais, ypač kompleksinio paramos susiejimo atžvilgiu; teigiamai vertina Komisijos ketinimą skatinti gamybos kokybę žemės ūkyje ir tikisi, jog galės aktyviai dalyvauti rengiant konkrečius pasiūlymus; apgailestauja dėl to, jog 2009 m. metinėje politikos strategijoje neatsižvelgiama į didėjantį susirūpinimą apsirūpinimo maistu užtikrinimu;

Bendrosios imigracijos politikos įgyvendinimas

18.   pritaria Komisijos įsipareigojimui plėtoti bendrą imigracijos politiką ir pabrėžia, kad į Europos migracijos politikos paktą turėtų būti įtraukti aspektai, susiję su kova su neteisėta imigracija ir su teisėtos imigracijos valdymu, bei aspektai, susiję su ambicingesne integracijos politika dėl sričių, kurios apsiriboja ES kompetencija, taip pat aspektai, susiję su Europos prieglobsčio politikos įgyvendinimo pradžia, remiantis pasiūlymais, kuriuos iki metų pabaigos pateiks Komisija; mano, kad labai svarbu iš naujo peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 343/2003, nustatantį valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (9) (II Dublino reglamentas);

19.   pabrėžia, kad sienų apsauga taip pat yra prioritetinė sritis ir kad, atsižvelgdamas į tai, atidžiai nagrinės neseniai pateiktus pasiūlymus dėl ES keleivio duomenų įrašo, Europos sienų priežiūros sistemos ir atvykimo bei išvykimo sistemos bei agentūros „FRONTEX“ vertinimo, ir reikalaujant laikytis griežtų duomenų apsaugos taisyklių;

20.   pabrėžia, kad ypač svarbu užtikrinti, jog Šengeno informacinė sistema (SIS II) ir Vizų informacinė sistema (VIS) būtų visapusiškai įdiegtos ir kuo greičiau; taip pat pabrėžia, kad reikia plėtoti agentūrą „FRONTEX“, kurios veikla priklausoma nuo valstybių narių įsipareigojimo aprūpinti darbuotojais ir įranga vykdymo;

Piliečiai – svarbiausia

21.   dar kartą pakartoja raginimą persvarstyti aštuonias sektorių direktyvas, kurias buvo tikėtasi išanalizuoti iš naujo svarstant vartotojų apsaugos taisykles ir imtis veiklos, susijusios su horizontaliosiomis priemonėmis, pagal kurias nustatomi vidaus rinkos principai siekiant baigti kurti vidaus rinką; pabrėžia nuolatinį konkrečių teisėkūros aktų poreikį, ypač ženklinimo „CE“ ženklu ir ženklinimo saugumo ženklais srityje; skatina Komisiją dirbti ta linkme, kad būtų užtikrintos ir įgyvendinamos vartojimo prekių saugumo taisyklės;

22.   ragina pateikti daugiau iniciatyvų civilinės teisenos srityje siekiant sukurti subalansuotą teisinę sistemą, kuri sudarytų sąlygas saugumui ir galimybes kreiptis į teismą; ragina toliau siekti pažangos rengiant bendrą pagrindų sistemą, kuri yra vienas iš svarbiausių parengiamojo teisėkūros etapo žingsnių, ir pabrėžia, jog Parlamentas, Taryba ir Komisija turi glaudžiai bendradarbiauti vykdant šį projektą;

23.   įsitikinęs, kad nėra prasmės drausti diskriminuoti vienoje srityje ir tuo pat metu leisti diskriminuoti kitoje; taigi laukia kol Komisija pateiks pasiūlymą dėl visa apimančios direktyvos, skirtos kovai su diskriminacija, pagal EB sutarties 13 straipsnį ir kaip nurodyta jos 2008 m. darbo programoje, bet tuo pat metu pabrėžia, kad reikia gerbti šios srities valstybių narių kompetenciją;

24.   laukia Komisijos pasiūlymo dėl tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų, bet tuo pat metu pabrėžia, kad reikia gerbti šios srities valstybių narių kompetenciją; taip pat laukia, kada bus parengtas paktas dėl psichinės sveikatos, taip pat primena savo įsipareigojimą gerinti Europos sveikatos apsaugos paslaugų kokybę, įskaitant paramą tvirtinant ES strategiją, pagal kurią siekiama kovoti su vėžiu, širdies ir kraujagyslių ir kitomis įprastomis, bet taip pat ir retomis, rimtomis ligomis;

25.   apgailestauja, kad politikos strategija visuomenės sveikatos srityje ir toliau neaiški; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų kovojant su nelygybe sveikatos apsaugos srityje, kuri atsiranda dėl socialinių, ekonomikos ar aplinkosaugos priežasčių ir siekiant skatinti gyventi sveikai ir gerinti apie sveikatą teikiamą informaciją, taip pat stiprinti savo koordinavimo ir greito reagavimo gebėjimus iškilus pasaulinei su žmonių sveikata susijusiai grėsmei; turėdamas mintyje Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (10) dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų „REACH“, primena Komisijai, kad tinkamai įgyvendinti teisės aktus – lemiamas sėkmės faktorius; prašo Komisijos imtis tinkamų parengiamųjų veiksmų siekiant atlikti būsimas programoje „REACH“ numatytas užduotis;

26.   ragina dėti daugiau pastangų kovojant su organizuotu nusikalstamumu, ypač su elektroniniais nusikaltimais, ir ragina Komisiją geriau išnaudoti galimybes kovojant su prekyba žmonėmis; todėl ragina išsamiai apibrėžti antiteroristinę politiką ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų apsaugoti ir remiami terorizmo aukų interesai, bei parengti pasiūlymus, kuriais būtų užtikrinamas aukštesnis pasirengimo biologiniams išpuoliams lygis;

27.   ragina Komisiją apsvarstyti, kokius laikinuosius susitarimus reikėtų sudaryti, kad būtų galima priimti teisės aktus, susijusius su teisingumo ir vidaus reikalais, kol pradės galioti Lisabonos sutartis; pabrėžia, kad 2009 m. Lisabonos sutartimi bus nustatytas naujas Europos Parlamento vaidmuo įgyvendinant Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politiką ir sudarant tarptautinius susitarimus, susijusius su šia politika; pabrėžia, kad tai reiškia, kad bus persvarstyti tam tikri teisės aktai, susiję su dabartine ramsčių sistema, taip pat peržiūrėtas Europolo ir Eurojusto statusas;

28.   teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl vaikų teisių ir jų apsaugos; pabrėžia, kad Komisijos strategija dėl lyčių aspekto integravimo yra pernelyg bendro pobūdžio; taigi, tikisi, kad Komisija skubos tvarka detalizuos iniciatyvas, kurių ji ketina imtis 2009 m.; ragina Komisiją užtikrinti, kad programa „Daphne III“ bus įgyvendinta laiku;

Europa – pasaulinė partnerė

29.   pritaria tam, kad Metinėje politikos strategijoje nurodoma, kad pasirengimas Lisabonos sutarties įsigaliojimui yra laikomas svarbiu; pažymi, kad parengiamųjų veiksmų reikės imtis ne tik vidaus lygmeniu, bet šie veiksmai turės apimti ir Komisijos santykius su Parlamentu ir Taryba; pabrėžia, kad svarbu, bendradarbiaujant su Parlamentu, tinkamai pasiruošti Lisabonos sutarties įsigaliojimui, ypač atsižvelgiant į Europos išorės veiklos tarnybos įsteigimą;

30.   pabrėžia, kad svarbu visame pasaulyje ginti žmogaus teises ir teisinės valstybės principus, taip pat skatinti gerbti šias teises ir laikytis šio principo, ypač daugelyje tų valstybių, kurios negerbia žmogaus teisių;

31.   pabrėžia, jog svarbu kuo skubiau užbaigti stojimo derybas su Kroatija, kadangi tai būtų ženklas visam Vakarų Balkanų regionui, jog jo ateitis – narystė Europos Sąjungoje, jei tik šis regionas atitiks būtinus reikalavimus;

32.   ragina Komisiją visapusiškai prisidėti prie Europos saugumo strategijos persvarstymo;

33.   ragina Komisiją įdėmiai stebėti, kad būtų iki galo įgyvendintos sąlygos, nurodytos išsamiame Kosovo statuso nustatymo plane, ir primygtinai reikalauti numatyti daugiataučio Kosovo pagrindą, ragina Komisiją kartu su Taryba numatyti reikiamas koordinavimo priemones, kad įvairūs ES veikėjai Kosove galėtų išsakyti vieningą nuomonę; ragina Komisiją, vykdant Stabilizacijos ir asociacijos procesą, remti ir išsaugoti Vakarų Balkanų valstybių pasirinktą kelią siekiant narystės ES;

34.   pabrėžia, kad reikalinga ES strategija dėl Baltijos jūros, siekiant stiprinti šio regiono šalių bendradarbiavimą ir integraciją ir ragina Komisiją pateikti Juodosios jūros sinergijos iniciatyvos įgyvendinimo planą;

35.   ragina imtis papildomų priemonių ir plėtoti Europos kaimynystės politiką bei siekti, kad ji būtų priimtinesnė toms šalims, kurioms ji skirta; pabrėžia, kad Europos Sąjunga ir toliau turi vykdyti savo įsipareigojimą šiose valstybėse ginti demokratines vertybes ir teisinės valstybės principus; ragina Komisiją remti parlamentinio lygmens įtraukimą į Rytų kaimynystės politiką, įsteigiant ES-Rytų kaimyninių šalių parlamentinę asamblėją, vienijančią Europos Parlamento narius ir Rytų kaimyninių šalių parlamentų narius;

36.   apgailestauja dėl to, kad Komisija nepateikė konkrečių pasiūlymų dėl naujų Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo būdų, siekiant iki 2015 m. įvykdyti įsipareigojimus; ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos Sąjunga ir toliau, jei įmanoma – iki 2009 m., teiktų humanitarinę pagalbą, ypač pagalbą maistu besivystančioms šalims; mano, kad sėkminga Dohos vystymosi darbotvarkė lieka Europos Sąjungos prekybos prioritetas, tačiau apgailestauja, kad šios politikos srities strategija dar nepradėjo daryti įtakos pasibaigus Dohos raundui PPO parengtai vystymosi darbotvarkei; mano, kad tvariam vystymui, kurį įgyvendinant siekiama ambicingų tikslų, skirtas skyrius turėtų sudaryti esminę bet kurio laisvos prekybos susitarimo (įskaitant pagrindinių TDO konvencijų ratifikavimą ir jų įgyvendinimą, taip pat esmines aplinkos apsaugos normas) dalį;

Įgyvendinimas, valdymas ir geresnis reglamentavimas

37.   teigia, kad siekiant geresnio reglamentavimo, nepriklausomo poveikio vertinimo, Bendrijos teisės teisingam taikymui, stebėsenai ir skleidimui turėtų būti teikiama pirmenybė; tačiau mano, kad Komisijos vaidmuo yra svarbiausias padedant valstybėms narėms siekti šio tikslo; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų būti labiau įtrauktas į Bendrijos teisės aktų taikymo stebėjimą, ir pabrėžia, kad komitologijos procedūrų atžvilgiu būtinas glaudesnis institucijų bendradarbiavimas;

38.   pritaria Komisijos pasiūlymams, kuriais siekiama sumažinti administracinę naštą ir primena savo pasiryžimą siekti tikslo iki 2012 m. 25 proc. sumažinti administracinę naštą ir teikti paramą siekiant šio tikslo bei ragina kuo greičiau siekti akivaizdžių rezultatų; tai laiko prioritetiniu tikslu, ypač MVĮ, ir svarbiu indėliu siekiant Lisabonos strategijos tikslų; primena, kad visi teisės aktai turi būti skirti šiam tikslui siekti; vis dėlto primena, kad paprastinti, kodifikuoti ir išdėstyti nauja redakcija esamą acquis reikėtų taip, kad nebūtų menkinami politikos tikslai;

39.   pabrėžia, kad jei norima, kad Europos Sąjunga atliktų konkretų vaidmenį, politiniai prioritetai turėtų būti remiami numatant naujus biudžeto prioritetus;

40.   tikisi, kad Komisija toliau gerins nacionalinių deklaracijų kokybę (26 valstybės narės pateikė ES išlaidų suvestinę kaip numatyta Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (11) 44 dalyje ir 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (12) 53b straipsnyje), siekdama, kad šiomis deklaracijomis galėtų naudotis Europos Audito Rūmai; tikisi gana greitai gauti šių suvestinių kokybės ataskaitą ir pasiūlymų, kaip pagerinti jų kokybę; pabrėžia sprendimų dėl 2006 m. ES bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, ypač struktūrinių fondų veiklos plano, tolesnių ES lėšų, skirtų išorės veiksmams, panaudojimo priemonių įgyvendinimo svarbą;

Informacijos apie Europą sklaida

41.   ragina Komisiją laikyti piliečius pagrindine Europos projekto dalimi; ragina Komisiją ir toliau telkti dėmesį į pastangas plėtoti veiksmingą komunikacijos politiką, kad piliečiams būtų sudarytos galimybės, ypač Europos rinkimų metais, geriau suprasti ES; pabrėžia, kad svarbu nedelsiant įgyvendinti piliečių iniciatyvos teisę, kuri numatyta Lisabonos sutartyje; turėdamas mintyje pasiūlymą dėl Reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 (13) dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, primena Komisijai jos įsipareigojimą didinti skaidrumą ir gerinti galimybes visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais;

*

- *

42.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

(2)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(3)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Directyva 2008/24/EB (OL L 81, 2008 3 20, p. 38).

(4)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Directyva 2008/23/EB (OL L 76, 2008 3 19, p. 54).

(5)  „Viking“ (International Transport Workers' Federation and Finnish Seamen's Union), 2007 m. gruodžio 11 d. sprendimas.

(6)  Laval, 2007 m. gruodžio 18 d. sprendimas.

(7)  Rüffert, 2008 m. balandžio 3 d. sprendimas.

(8)  S133/08.

(9)  OL L 50, 2003 2 25, p. 1.

(10)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(11)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/29/EB (OL L 6, 2008 1 10, p. 7).

(12)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9).

(13)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/61

---

Laivo „New Flame“ avarija

P6_TA(2008)0176

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laivo „New Flame“ avarijos ir jos padarinių Alchesiraso įlankoje

(2009/C 259 E/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į EB Sutarties 71, 80 ir 251 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB Sutarties 71, 80 ir 251 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnius svarstymus dėl saugios laivybos priemonių paketo ir į savo rezoliucijas dėl laivybos saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnius svarstymus dėl saugios laivybos priemonių paketo ir į savo rezoliucijas dėl laivybos saugumo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES teisės aktuose pirmenybė teikiama vandenynų ir jūrų, ypač Viduržemio jūros, saugai bei neužterštai aplinkai, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES teisės aktuose pirmenybė teikiama vandenynų ir jūrų, ypač Viduržemio jūros, saugai bei neužterštai aplinkai,

| B. | kadangi 2007 m. rugpjūčio 12 d. netoli Gibraltaro įvyko dvigubo korpuso naftos tanklaivio ir biriųjų krovinių laivo „New Flame“ susidūrimas, dėl kurio „New Flame“ nuskendo, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2007 m. rugpjūčio 12 d. netoli Gibraltaro įvyko dvigubo korpuso naftos tanklaivio ir biriųjų krovinių laivo „New Flame“ susidūrimas, dėl kurio „New Flame“ nuskendo,

| C. | kadangi tokio pobūdžio avarijos nedaro tokios pačios įtakos aplinkai kaip tanklaivių avarijos, tačiau socialiniu aspektu nerimą keliančių klausimų, |
| --- | --- |

C.

kadangi tokio pobūdžio avarijos nedaro tokios pačios įtakos aplinkai kaip tanklaivių avarijos, tačiau socialiniu aspektu nerimą keliančių klausimų,

| D. | kadangi Ispanijos ir Jungtinės Karalystės valdžios institucijos bei Gibraltaro vyriausybė suteikė Europos jūrų saugumo agentūrai (EMSA) informaciją apie laivo „New Flame“ avariją, |
| --- | --- |

D.

kadangi Ispanijos ir Jungtinės Karalystės valdžios institucijos bei Gibraltaro vyriausybė suteikė Europos jūrų saugumo agentūrai (EMSA) informaciją apie laivo „New Flame“ avariją,

| E. | kadangi Ispanija nuo 2007 m. rugpjūčio mėn. 13 d. įlankoje turi išsiliejimų likvidavimo laivą „Don India“, |
| --- | --- |

E.

kadangi Ispanija nuo 2007 m. rugpjūčio mėn. 13 d. įlankoje turi išsiliejimų likvidavimo laivą „Don India“,

| F. | kadangi degalų papildymas pakrantės vandenyse nepažeidžia ES aplinkos srities teisės aktų ir gali sukelti taršą tik tuomet, jei ši veikla vykdoma neprofesionaliai, neatsižvelgiant į aplinkos apsaugą arba esant nepalankioms sąlygoms jūroje, |
| --- | --- |

F.

kadangi degalų papildymas pakrantės vandenyse nepažeidžia ES aplinkos srities teisės aktų ir gali sukelti taršą tik tuomet, jei ši veikla vykdoma neprofesionaliai, neatsižvelgiant į aplinkos apsaugą arba esant nepalankioms sąlygoms jūroje,

| G. | kadangi degalų papildymo veiklą reglamentuoja atitinkami šiame regione taikytini nacionaliniai teisės aktai, |
| --- | --- |

G.

kadangi degalų papildymo veiklą reglamentuoja atitinkami šiame regione taikytini nacionaliniai teisės aktai,

| H. | kadangi dėl galimo kuro išsiliejimo iš laivo gali būti užteršta ne tik jūros dugnas ir jūra, bet taip pat daroma žala netoliese esantiems žvejybos plotams ir pakrančių turizmui, |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl galimo kuro išsiliejimo iš laivo gali būti užteršta ne tik jūros dugnas ir jūra, bet taip pat daroma žala netoliese esantiems žvejybos plotams ir pakrančių turizmui,

| I. | kadangi šiuo metu laivas „New Flame“ guli jūros dugne ir jame yra 42 000 tonų krovinys bei mažiausiai 27 000 tonų metalo laužo ir dėl to gali būti pakenkta vandens kokybei bei padidėti neaiškios kilmės nežinomų visuomenei sunkiųjų metalų koncentracija toje vietovėje ir dėl šios priežasties sudėtinga nustatyti visą poveikį aplinkai, |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu laivas „New Flame“ guli jūros dugne ir jame yra 42 000 tonų krovinys bei mažiausiai 27 000 tonų metalo laužo ir dėl to gali būti pakenkta vandens kokybei bei padidėti neaiškios kilmės nežinomų visuomenei sunkiųjų metalų koncentracija toje vietovėje ir dėl šios priežasties sudėtinga nustatyti visą poveikį aplinkai,

| J. | kadangi niekas nenukentėjo ir nebuvo pastebėta didelės taršos po šių dviejų laivų susidūrimo, tačiau vis dar išlieka grėsmė aplinkai, |
| --- | --- |

J.

kadangi niekas nenukentėjo ir nebuvo pastebėta didelės taršos po šių dviejų laivų susidūrimo, tačiau vis dar išlieka grėsmė aplinkai,

| K. | kadangi netoli Gibraltaro sąsiaurio esama Natura 2000 tinklo saugomų vietovių, pvz., Bendrijos mastu svarbi teritorija ES 6120012 žinoma kaip Frente Litoral del Estrecho de Gibraltar, kuriai kiekvieną dieną itin didelį poveikį daro ten vykdoma degalų papildymo veikla, |
| --- | --- |

K.

kadangi netoli Gibraltaro sąsiaurio esama Natura 2000 tinklo saugomų vietovių, pvz., Bendrijos mastu svarbi teritorija ES 6120012 žinoma kaip Frente Litoral del Estrecho de Gibraltar, kuriai kiekvieną dieną itin didelį poveikį daro ten vykdoma degalų papildymo veikla,

| L. | kadangi Parlamentas jau seniai per pirmąjį svarstymą priėmė savo pakeitimus dėl trečiojo saugios laivybos priemonių paketo, kuriame pateikiami septyni teisėkūros pasiūlymai, |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamentas jau seniai per pirmąjį svarstymą priėmė savo pakeitimus dėl trečiojo saugios laivybos priemonių paketo, kuriame pateikiami septyni teisėkūros pasiūlymai,

1.   ragina Komisiją perduoti Parlamentui visą informaciją, susijusią su „New Flame“ įvykiu, kurią pateikė atitinkamos kompetentingos nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos, ypač informaciją, susijusią su prašymais dėl papildomų išteklių, pvz., taršai likviduoti skirtų laivų, kurie turėtų būti suteikti pagal Bendrijos civilinės saugos mechanizmą, kuris taip pat apima avarinę jūrų taršą, kaip numatyta 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendime 2007/779/EB, Euratomas (2), pagal kurį siekiama valstybėms narėms, kurias paveikė avarija, jų prašymu suteikti EMSA avarijų taršai šalinti skirtus laivus;

2.   džiaugiasi, kad Andalūzijos regioninės ir vietinės valdžios institucijos taip pat sprendžia šį klausimą, remdamosi Europos Parlamento rekomendacijomis dėl vietos ir regioninės valdžios institucijų dalyvavimo įgyvendinant ES jūrų politiką;

3.   atkreipia dėmesį į tai, kad Gibraltaro vyriausybė, taip pat Jungtinės Karalystės ir Ispanijos valdžios institucijos pareiškė norą kuo veiksmingiau bendradarbiauti Dialogo dėl Gibraltaro forume, siekiant susidoroti su avarija ir jos padariniais jūros ir pakrantės aplinkai;

4.   pabrėžia, kad iš karto po avarijos Ispanijos valdžios institucijoms paprašius pagalbos, EMSA veikė skubiai ir veiksmingai, pabrėžia, kad Parlamentas nuolat pritarė tam, kad būtų padidinti agentūros veiklos ir finansiniai ištekliai, ir kad bus daugiau laivų, kurie galėtų suteikti pagalbą įvairiuose ES jūrų regionuose; ragina Komisiją ir Europos jūrų saugumo agentūrą, vadovaujantis ES teisės aktuose ir tarptautinėse priemonėse išdėstytais aplinkosaugos tikslais, kiek tik išgali remti šios pažeidžiamos vietovės aplinkos apsaugą;

5.   ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, patikrinti, ar atsakingos valdžios institucijos deramai laikėsi EB sutarties 2, 3, 6, 10 straipsniuose, 80 straipsnio 2 dalyje, 174 straipsnio 1 dalyje, 174 straipsnio 2 dalyje ir 175 straipsnio 4 dalyje nustatytų įpareigojimų, kad būtų išvengta katastrofos, ir, jei reikia, priimtos reikiamos teisinės priemonės, kurias lemtų šie veiksmai;

6.   ragina, kad Jungtinės Karalystės ir Ispanijos valdžios institucijos, Gibraltaro vyriausybė, Alchesiraso ir Gibraltaro uostų valdžia ir visi svarbūs veikėjai dėtų visas pastangas ir imtųsi visų priemonių siekiant, kad visa įlankoje vykdoma veikla būtų valdoma kuo atsakingiau;

7.   pabrėžia, kad atsižvelgiant į taršą, kurios priežastis vis dar turi būti išaiškinta, visos įlanką, pakrantę ir laivo „New Flame“ gelbėjimo operacijas valdančios institucijos turi ypatingai atidžiai stebėti, ar nebandoma pasinaudoti padėtimi ir nelegaliai tuštinti degalų cisternų ir išleisti balastinio vandens;

8.   pabrėžia, kad trečiasis saugios laivybos priemonių paketas, kurio pirmasis svarstymas Taryboje tebevyksta, o Parlamentas savo poziciją priėmė daugiau nei prieš metus ir nori žengti pirmyn bei baigti septynias teisėkūros procedūras, suteiktų ES visų reikiamų laivybos incidentų prevencijos ir tokių incidentų pasekmių valdymo priemonių, ypač pateikiant pasiūlymą dėl jūrų eismo stebėsenos ir avarijų tyrimo; primygtinai tvirtina, kad būtina užtikrinti veiksmingą kaimyninių uostų bendradarbiavimą;

9.   prašo Komisijos paraginti kompetentingas valdžios institucijas pateikti informaciją apie krovinio turinį ir laivo pašalinimo iš įlankos planus bei tvarkaraštį ir apie taršos, kuri galėtų rastis iš laivo krovinio, stebėseną ir šią informaciją perduoti Parlamentui;

10.   ragina Komisiją paraginti tas valstybes nares, kurios dar neratifikavo 2001 m. Tarptautinės civilinės atsakomybės už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą konvencijos, ją ratifikuoti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi šios srities ES teisės aktų;

11.   dar kartą ragina Komisiją kuo greičiau pateikti Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą, pagal kurį būtų siekiama užtikrinti, kad naujuose laivuose bunkeriuose vežami variklių degalai būtų laikomi saugesniuose dvigubo korpuso rezervuaruose;

12.   dar kartą pakartoja savo prašymą priimti EB direktyvą dėl laivų degalų kokybės gerinimo; džiaugiasi, kad Tarptautinė jūrų organizacija neseniai susitarė dėl tokio pasiūlymo, kuris bus pateiktas iki 2010 m. sausio 1 d.;

13.   ragina Komisiją siūlyti, kaip pagerinti teisės aktus dėl aplinkos požiūriu pažeidžiamų pasienio jūrų zonų apsaugos, įskaitant intensyvesnį laivų tikrinimą ir stebėjimą (iš palydovo);

14.   siūlo Komisijai įsikišti siekiant, kad atitinkamos nacionalinės ir regionų valdžios institucijos susitartų dėl viešo veiklos Gibraltaro sąsiauryje ir ypač Alchesiraso įlankoje taisyklių rinkinio, vadovaujantis esamais dvišaliais ir regioniniais pakrantės valstybių susitarimais, pagal kurį būtų teikiama savitarpio pagalba jūros taršos atveju;

15.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos jūrų saugumo agentūrai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei atitinkamoms regionų valdžios institucijoms.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0343.

(2)  OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/64

---

5-asis Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimas

P6_TA(2008)0177

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 5-ojo Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje

(2009/C 259 E/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į keturių Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos valstybių bei vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimų, iki šiol vykusių Rio de Žaneire (1999 m. birželio 28 ir 29 d.), Madride (2002 m. gegužės 17 ir 18 d.), Gvadalacharoje (2004 m. gegužės 28 ir 29 d.) ir Vienoje (2006 m. gegužės 12 ir 13 d.), metu priimtas deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į keturių Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos valstybių bei vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimų, iki šiol vykusių Rio de Žaneire (1999 m. birželio 28 ir 29 d.), Madride (2002 m. gegužės 17 ir 18 d.), Gvadalacharoje (2004 m. gegužės 28 ir 29 d.) ir Vienoje (2006 m. gegužės 12 ir 13 d.), metu priimtas deklaracijas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 20 d. Santo Dominge (Dominikos Respublika) vykusio tryliktojo Rio de Žaneiro grupės ir ES valstybių ministrų susitikimo metu parengtą bendrą komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 20 d. Santo Dominge (Dominikos Respublika) vykusio tryliktojo Rio de Žaneiro grupės ir ES valstybių ministrų susitikimo metu parengtą bendrą komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 19 d. Santo Dominge (Dominikos Respublika) vykusio ES trejeto ir Centrinės Amerikos šalių ministrų susitikimo (San Chosė dialogas) metu parengtą bendrą komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 19 d. Santo Dominge (Dominikos Respublika) vykusio ES trejeto ir Centrinės Amerikos šalių ministrų susitikimo (San Chosė dialogas) metu parengtą bendrą komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 14 –16 d. Limoje vykusios septynioliktosios ES ir Lotynų Amerikos valstybių parlamentų konferencijos baigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 14 –16 d. Limoje vykusios septynioliktosios ES ir Lotynų Amerikos valstybių parlamentų konferencijos baigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. lapkričio 15 d. rezoliucijas dėl globalinės partnerystės ir dėl bendrosios Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos valstybių santykių strategijos (1), taip pat į savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tvirtesnės partnerystės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. lapkričio 15 d. rezoliucijas dėl globalinės partnerystės ir dėl bendrosios Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos valstybių santykių strategijos (1), taip pat į savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tvirtesnės partnerystės (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 11 d. rezoliuciją dėl moterų žudymo Meksikoje ir Centrinėje Amerikoje (4) ir Europos Sąjungos vaidmens kovojant su šiuo reiškiniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 11 d. rezoliuciją dėl moterų žudymo Meksikoje ir Centrinėje Amerikoje (4) ir Europos Sąjungos vaidmens kovojant su šiuo reiškiniu,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinės asamblėjos rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinės asamblėjos rezoliucijas,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, kaip buvo skelbiama keturių ankstesnių Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos valstybių bei vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimų metu, dabar svarbiau negu bet kada toliau vystyti dviejų regionų strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

A.

kadangi, kaip buvo skelbiama keturių ankstesnių Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos valstybių bei vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimų metu, dabar svarbiau negu bet kada toliau vystyti dviejų regionų strateginę partnerystę,

| B. | kadangi, nors imtasi svarbių veiksmų, lieka daugybė neatliktų darbų, susijusių su strateginės partnerystės politiniais, saugumo, socialiniais, komerciniais ir biudžeto aspektais, |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors imtasi svarbių veiksmų, lieka daugybė neatliktų darbų, susijusių su strateginės partnerystės politiniais, saugumo, socialiniais, komerciniais ir biudžeto aspektais,

| C. | kadangi vystant strateginę partnerystę turėtų būti skatinami glaudesni susijusių bendruomenių ryšiai ir šių bendruomenių socialinė plėtra bei siekiama kuo labiau prisidėti mažinant skurdą ir socialinę nelygybę Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros valstybėse; kadangi siekiant išvardytų tikslų būtų galima pasinaudoti ekonomine pažanga, kurią regionas padarė per pastaruosius metus, ir įvairiais mainais, pagalba bei specialiomis žiniomis socialinės sanglaudos srityje, kurias galėtų perduoti ES, |
| --- | --- |

C.

kadangi vystant strateginę partnerystę turėtų būti skatinami glaudesni susijusių bendruomenių ryšiai ir šių bendruomenių socialinė plėtra bei siekiama kuo labiau prisidėti mažinant skurdą ir socialinę nelygybę Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros valstybėse; kadangi siekiant išvardytų tikslų būtų galima pasinaudoti ekonomine pažanga, kurią regionas padarė per pastaruosius metus, ir įvairiais mainais, pagalba bei specialiomis žiniomis socialinės sanglaudos srityje, kurias galėtų perduoti ES,

1.   patvirtina savo įsipareigojimą remti ES ir Lotynų Amerikos Karibų jūros šalių regionų integracijos institucijų veiklą ir dėti visas pastangas, kad Limos aukščiausiojo lygio susitikimo, vyksiančio 2008 m. gegužės 16 ir 17 dienomis, metu būtų pabrėžtas pažangios strateginės partnerystės siekis; dėkoja aukščiausiojo lygio susitikimui pirmininkavusioms Peru ir Slovėnijai, Europos Sąjungai pirmininkaujančiai Slovėnijai, Komisijai ir ES Tarybai už jų ryžtingas pastangas siekiant minėtojo tikslo;

Strateginės dviejų regionų partnerystės principai ir prioritetai

2.   dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą vadovautis dviejų regionų principu ir teikti pirmenybę strateginei dviejų regionų partnerystei, kadangi tai geriausias būdas užtikrinti bendrus abipus Atlanto esančių partnerių principus, vertybes ir interesus;

3.   pakartoja, kad vis dar aktualūs Madrido (2002 m.) aukščiausiojo lygio susitikime priimta 2002 m. gegužės 17 d. politinė deklaracija dėl abiem regionams bendrų vertybių ir pozicijų (Madrido kompromisas) ir bendras sprendimas siekti daugiašališkumo, regioninės integracijos ir socialinės sanglaudos, ir tai dar kartą patvirtinta Gvadalacharos (2004 m.) ir Vienos (2006 m.) aukščiausiojo lygio susitikimų metu;

4.   siūlo bendrą strateginę partnerystės viziją, kuri neapsiribotų pavieniais siūlymais ar veiksmais, o būtų siekiama pagrindinio tikslo maždaug 2012 m. įkurti pasaulinę Europos ir Lotynų Amerikos tarpregioninės partnerystės erdvę, kad visavertė strateginė partnerystė būtų neatskiriama politikos, ekonomikos, socialinės srities, kultūros ir bendro tvarios plėtros siekio dalis;

5.   rekomenduoja plėtojant strateginę partnerystę politikos ir saugumo srityse remtis nuolatiniu, sektorių veikla grindžiamu ir veiksmingu politiniu dialogu bei Europos ir Lotynų Amerikos taikos ir saugumo chartija, pagal kurią, kaip ir pagal Jungtinių Tautų chartiją, sudaromos galimybės rengti bendrus pasiūlymus politikos, strategijos ir saugumo srityse;

6.   pabrėžia, kad, siekiant plėtoti naudingus abiejų pusių prekybos ir ekonomikos ryšius, būtina:

| — | finansuoti Lotynų Amerikos nacionalinių gamybos bazių įvairinimą ir modernizavimą, kadangi šio regiono šalys vis dar labai priklausomos nuo kai kurių eksporto prekių, o dauguma iš jų yra pirminiai produktai arba pusgaminiai; diegti veiksmingas alternatyvias technologijas, kurias taikant būtų sukuriama daugiau darbo vietų ir didinamos namų ūkio pajamos; |
| --- | --- |

—

finansuoti Lotynų Amerikos nacionalinių gamybos bazių įvairinimą ir modernizavimą, kadangi šio regiono šalys vis dar labai priklausomos nuo kai kurių eksporto prekių, o dauguma iš jų yra pirminiai produktai arba pusgaminiai; diegti veiksmingas alternatyvias technologijas, kurias taikant būtų sukuriama daugiau darbo vietų ir didinamos namų ūkio pajamos;

| — | vien prekybinius santykius keisti ekonominiais santykiais atsižvelgiant į abiejų regionų ekonominius skirtumus ir tinkamai pabrėžiant socialinius bei aplinkos apsaugos aspektus, įskaitant planus pereiti prie ekologiškų ir atsinaujinančių technologijų ir ugdyti pajėgumus panaudojant mišrias dviejų regionų investicijas ir bendras gamybos sistemas; |
| --- | --- |

—

vien prekybinius santykius keisti ekonominiais santykiais atsižvelgiant į abiejų regionų ekonominius skirtumus ir tinkamai pabrėžiant socialinius bei aplinkos apsaugos aspektus, įskaitant planus pereiti prie ekologiškų ir atsinaujinančių technologijų ir ugdyti pajėgumus panaudojant mišrias dviejų regionų investicijas ir bendras gamybos sistemas;

| — | pabrėžti, kad labai svarbu užtikrinti teisinį konkretumą ir būtinybę kurti investicijoms palankią aplinką; |
| --- | --- |

—

pabrėžti, kad labai svarbu užtikrinti teisinį konkretumą ir būtinybę kurti investicijoms palankią aplinką;

| — | tinkamai atsižvelgti į tai, kad santykinis šalių išsivystymo lygis skiriasi, t. y. ES turėtų numatyti specialią diferencijuotą tvarką toms šalims, kurių ekonominio ir socialinio išsivystymo lygis žemiausias; |
| --- | --- |

—

tinkamai atsižvelgti į tai, kad santykinis šalių išsivystymo lygis skiriasi, t. y. ES turėtų numatyti specialią diferencijuotą tvarką toms šalims, kurių ekonominio ir socialinio išsivystymo lygis žemiausias;

| — | skatinti Lotynų Amerikos šalių integraciją; |
| --- | --- |

—

skatinti Lotynų Amerikos šalių integraciją;

7.   pritaria siūlomai Limos aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkei ir tam, kad joje daugiausia dėmesio skiriama dviem temoms, t. y. skurdo, nelygybės ir įtraukties klausimams bei tvariai plėtrai ir su ja susijusioms aplinkosaugos, klimato kaitos ir energetikos problemoms;

8.   pažymi, kad po paskutinio Vienos aukščiausiojo lygio susitikimo sparčiai įsteigus Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinę asamblėją (angl. EuroLat) – strateginės partnerystės parlamentinę instituciją labai sustiprintas partnerystės ir jos institucinės struktūros demokratinis teisėtumas, kadangi numatoma diskutuoti asamblėjos kompetencijos sričiai priklausančiais strateginės partnerystės klausimais, stebėti, kaip jie sprendžiami, ir kontroliuoti jų sprendimo procedūrą;

9.   rekomenduoja Limos aukščiausiojo lygio susitikimo metu pakartoti ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių įsipareigojimą gerbti pliuralistinės atstovaujamosios demokratijos principus ir vertybes, žodžio ir spaudos laisves, žmogaus teises ir pasmerkti visų rūšių diktatūrą bei autoritarizmą;

Bendri veiksmai siekiant veiksmingo daugiašališkumo

10.   pabrėžia, kad bendras daugiašališkumo siekis galėtų būti naudingas Europos ir Lotynų Amerikos šalims partnerėms, kuriose iš viso gyvena per milijardą gyventojų; jos sudaro trečdalį JTO priklausančių valstybių ir daugiau kaip ketvirtadalį pasaulio prekybos;

11.   strateginė partnerystė turėtų būti grindžiama realiais tikslais ir bendromis programomis, kurios rengiamos vadovaujantis daugiašališkumo principu (Kioto protokolas, Tarptautinis baudžiamasis teismas, kova su mirties bausme, JTO pagrindinio vaidmens pripažinimas ir pan.);

12.   rekomenduoja imtis bendrų veiksmų visose srityse ir forumuose, kuriuose aiškiai sutampa principai, vertybės ir interesai, įskaitant JTO visuotinės taikos procesą ir saugumo politikos sistemą, žmogaus teisių apsaugą, aplinkosaugos politiką, vystymąsi, pilietinės visuomenės dalyvavimą pasaulio valdyme ir tarptautinės finansų ir verslo sistemos bei jos tarptautinių institucijų (Pasaulio banko grupės, Tarptautinio valiutos fondo, Pasaulio prekybos organizacijos (PPO)) reformą;

13.   pabrėžia, kad daugiašalis požiūris tinkamiausias siekiant bendrų tikslų ir sprendžiant bendras problemas, kurių Europos ir Lotynų Amerikos šalims partnerėms kyla, pvz., kovojant su terorizmu, prekyba narkotikais, organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu, prekyba žmonėmis (įskaitant nusikalstamas grupuotes, užsiimančias neteisėta imigracija ir gaunančias iš to pelno), klimato kaitą, arba sprendžiant problemas, susijusias su energetiniu saugumu;

14.   pabrėžia, jog yra įsitikinęs, kad kovoti su terorizmu galima tik visapusiškai laikantis žmogaus teisių, pilietinių laisvių ir teisinės valstybės principų; reikalauja nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus Kolumbijoje pagrobtus asmenis, ypač ligonius; mano, kad minėtųjų asmenų išlaisvinimas turėtų vykti vienašaliu Kolumbijos revoliucinių ginkluotųjų pajėgų (isp. FARC) ar bet kurios kitos už pagrobimą atsakingos organizacijos sprendimu, o jeigu tokio sprendimo nebūtų priimta – nedelsiant sudarius humanitarinių mainų susitarimą;

15.   pritaria ne sykį minėtoms JTO, Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir ES aukščiausiojo lygio susitikime parengtoms, taip pat Parlamento rezoliucijoms, kuriose smerkiamos tokios prievartinės priemonės, kaip ekstrateritorialūs įstatymai, kurie dėl savo vienašališkumo neatitinka tarptautinės teisės, iškreipia Europos ir Lotynų Amerikos šalių partnerių konkurenciją ir kelia grėsmę bendram daugiašališkumo įsipareigojimui;

Svarbus postūmis skatinti regioninę integraciją ir sudaryti partnerystės susitarimus

16.   mano, kad tarptautinėje aplinkoje, kurioje didėja tarpusavio priklausomybė ir kurią charakterizuoja ekonominis augimas, naujų ekonominių galių atsiradimas bei vis didesnės pasaulinės problemos, taip pat tai, kad kyla sudėtingų ir gilių ekonominių krizių, kurias regioninė integracija padėtų reikšmingai sušvelninti arba išspręsti, strategiškai tikslinga sudaryti ir veiksmingai įgyvendinti visaverčius, ambicingus ir suderintus ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių partnerystės susitarimus, kuriuose būtų numatoma gerbti žmogaus, ekonomines ir socialines teises, skatinti dvišalę tvarią plėtrą ir mažinti socialinę nelygybę bei prisidėti prie PPO daugiašališkumo principo skatinimo;

17.   todėl kuriant pasaulinę Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tarpregioninės partnerystės erdvę ekonomikos ir prekybos srityje siūlo remtis modeliu, kuris būtų derinamas su PPO ir regioninės integracijos nuostatomis, ir taikyti jį dviem etapais, t.y.:

| a) | pirmuoju etapu turėtų būti skubiai baigtos derybos dėl regioninių Europos Sąjungos ir MERCOSUR grupės šalių, Europos Sąjungos ir Andų bendrijos, Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių tarpregioninės partnerystės susitarimų ir kuo greičiau papildomi Europos Sąjungos ir Meksikos bei Europos Sąjungos ir Čilės asociacijos susitarimai bei laipsniškai išplečiamas ES; |
| --- | --- |

a)

pirmuoju etapu turėtų būti skubiai baigtos derybos dėl regioninių Europos Sąjungos ir MERCOSUR grupės šalių, Europos Sąjungos ir Andų bendrijos, Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių tarpregioninės partnerystės susitarimų ir kuo greičiau papildomi Europos Sąjungos ir Meksikos bei Europos Sąjungos ir Čilės asociacijos susitarimai bei laipsniškai išplečiamas ES;

| b) | antrasis etapas, kuris turėtų baigtis 2012 m., sudarius pasaulinės tarpregioninės partnerystės susitarimą, kuriame būtų remiami teisiniai ir instituciniai dviejų regionų strateginės partnerystės aspektai bei geografinė viso partnerystės regiono aprėptis, aptariamas laisvas asmenų judėjimas ir dviejų regionų prekybos mainai išplečiant Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių regioninės integracijos susitarimus ir vykdant ES partnerystės su visomis šalimis ir regioninėmis grupėmis palaikymo procesą; |
| --- | --- |

b)

antrasis etapas, kuris turėtų baigtis 2012 m., sudarius pasaulinės tarpregioninės partnerystės susitarimą, kuriame būtų remiami teisiniai ir instituciniai dviejų regionų strateginės partnerystės aspektai bei geografinė viso partnerystės regiono aprėptis, aptariamas laisvas asmenų judėjimas ir dviejų regionų prekybos mainai išplečiant Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių regioninės integracijos susitarimus ir vykdant ES partnerystės su visomis šalimis ir regioninėmis grupėmis palaikymo procesą;

18.   siūlo, kad Limos aukščiausiojo lygio susitikimo dalyviai įpareigotų atlikti pasaulinės tarpregioninės partnerystės susitarimo įgyvendinamumo ir aplinkosauginio bei socialinio tvarumo analizę, siekiant sukurti pasaulinę Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tarpregioninės partnerystės erdvę;

Skurdo, nelygybės ir atskirties mažinimo klausimai, įtraukti į aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje darbotvarkę

19.   ragina Limos aukščiausiojo lygio susitikimo dalyvius į šio susitikimo darbotvarkę įtraukti tam tikrą skaičių aiškių, konkrečių ir apčiuopiamų įsipareigojimų visais klausimais, kurie galėtų paskatinti naujus strateginės partnerystės pokyčius ir iš esmės pagerinti savo piliečių abipus Atlanto gyvenimo lygį; rekomenduoja ypatingą dėmesį atkreipti į socialinės nelygybės mažinimą ir grupių, kurių atskirtis visuomenėje didžiausia ir kurios turi mažai galimybių, visų pirma vietos bendruomenių, integraciją;

20.   ragina Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo dalyvius į abiejų regionų susitarimus įtraukti 2007 rugsėjo 13 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą JT deklaraciją dėl vietos gyventojų teisių;

21.   mano, kad labai svarbu, jog abu regionai visam laikui, aiškiai ir praktiškai įtrauktų socialinės sanglaudos tikslą į visas bendras iniciatyvas ir programas; tvirtina, kad Europos ir Lotynų Amerikos partneriai vykdo bendrą projektą, pagal kurį rinkos ekonomika ir socialinė sanglauda turėtų būti ne priešiškos viena kitai, o viena kitą papildančios;

22.   rekomenduoja, kad į susitikimo Limoje darbotvarkės punktą dėl skurdo, nelygybės ir atskirties mažinimo būtų įtrauktos konkrečios priemonės, pavyzdžiui:

| — | bendrieji veiksmai siekiant bendro tikslo – iki 2015 m. pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, įskaitant susijusius su lyties aspektu, siekiant suteikti moterims teisių ir tas teises ginti; |
| --- | --- |

—

bendrieji veiksmai siekiant bendro tikslo – iki 2015 m. pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, įskaitant susijusius su lyties aspektu, siekiant suteikti moterims teisių ir tas teises ginti;

| — | ES vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonės (5) naudojimas, atsižvelgiant į tikruosius poreikius šioje srityje, nes ji susijusi su daugeliu kylančios ekonomikos ir vidutines pajamas turinčių šalių, kurioms itin svarbu bendradarbiauti technologijų, aukštojo mokslo, naujovių ir ekonomikos srityse; |
| --- | --- |

—

ES vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonės (5) naudojimas, atsižvelgiant į tikruosius poreikius šioje srityje, nes ji susijusi su daugeliu kylančios ekonomikos ir vidutines pajamas turinčių šalių, kurioms itin svarbu bendradarbiauti technologijų, aukštojo mokslo, naujovių ir ekonomikos srityse;

| — | ES demokratijos ir pagarbos žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansinės priemonės (6) lėšų naudojimas laipsniškai jas didinant, siekiant teikti paramą ir finansuoti programas, skirtas valdymui, demokratiniam institucijų aspektui ir žmogaus teisių padėčiai gerinti, ypač Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalyse; |
| --- | --- |

—

ES demokratijos ir pagarbos žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansinės priemonės (6) lėšų naudojimas laipsniškai jas didinant, siekiant teikti paramą ir finansuoti programas, skirtas valdymui, demokratiniam institucijų aspektui ir žmogaus teisių padėčiai gerinti, ypač Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalyse;

| — | galimybių Lotynų Amerikos šalims dalyvauti ES profesinio mokymo, švietimo, bendradarbiavimo mokslo ir technikos srityse, kultūros, sveikatos ir migracijos programose užtikrinimas; |
| --- | --- |

—

galimybių Lotynų Amerikos šalims dalyvauti ES profesinio mokymo, švietimo, bendradarbiavimo mokslo ir technikos srityse, kultūros, sveikatos ir migracijos programose užtikrinimas;

| — | parama institucijų ir mokesčių reformų programoms; |
| --- | --- |

—

parama institucijų ir mokesčių reformų programoms;

| — | dviejų regionų solidarumo fondo įsteigimas; |
| --- | --- |

—

dviejų regionų solidarumo fondo įsteigimas;

| — | biudžeto asignavimų didinimas siekiant įgyvendinti užsibrėžtus ambicingus tikslus; |
| --- | --- |

—

biudžeto asignavimų didinimas siekiant įgyvendinti užsibrėžtus ambicingus tikslus;

23.   ragina partnerius patvirtinti patikimą ir veiksmingą politiką demokratinio valdymo, socialiniais, viešųjų finansų ir mokesčių klausimais, siekiant skatinti socialinę sanglaudą ir mažinti skurdą, nelygybę ir atskirtį;

24.   mano, kad švietimas ir investicijos į žmogiškąjį kapitalą yra socialinės sanglaudos, ekonominio ir socialinio vystymosi ir socialinio judumo pagrindas; dar kartą patvirtina, kad ryžtingai remia bendros ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono šalių aukštojo mokslo erdvės sukūrimą; pabrėžia, kad Lotynų Amerikoje bei Karibų jūros regione ir Europos Sąjungoje valstybė turi užtikrinti švietimo galimybes ir prieigą prie kitų viešųjų paslaugų (sveikatos, vandens, saugumo);

25.   mano, kad būtina suteikti naują postūmį Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių atžvilgiu vykdomai ES vystomojo bendradarbiavimo politikai, kurios pagrindinis tikslas turėtų likti kova su skurdu ir socialine nelygybe ir kuri turėtų būti įgyvendinama taikant diferencijuotą požiūrį, pagal kurį atsižvelgiama į įvairią Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių ekonominę ir socialinę padėtį ir išsivystymo lygį;

26.   mano, kad dėl tos pačios priežasties būtina vengti vien tik į vystomąjį bendradarbiavimą su Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalimis nukreipto požiūrio ir pirmenybę labiau teikti bendradarbiavimui technologijų, aukštojo mokslo ir naujovių srityse naudojant turimus išteklius pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (7);

Naujų bendradarbiavimo migracijos srityje priemonių kūrimas

27.   siūlo aukščiausiojo lygio susitikimo metu pradėti nuolatinį dviejų regionų dialogą migracijos klausimais, siekiant užtikrinti žmogaus teises migruojantiems darbuotojams ir imigrantams, nesvarbu, kokia jų padėtis, ir laisvo asmenų judėjimo srityje stiprinti bei gilinti bendradarbiavimą su kilmės ir tranzito Lotynų Amerikos šalimis, taikant pasaulinius ir subalansuotus kriterijus, kurie jau taikomi Afrikos bei Viduržemio jūros šalims ir Europos Sąjungos rytinėms bei pietrytinėms kaimyninėms šalims;

28.   ragina, kad šio dialogo (ypač su nelegalių imigrantų kilmės ir (arba) tranzito šalimis) metu būtų skiriamas ypatingas dėmesys klausimams, susijusiems su nelegalia imigracija ir su legalios migracijos galimybėmis;

29.   siūlo iki 2012 m. apsvarstyti bendro pobūdžio nuostatas ir taisykles siekiant palengvinti ne tik laisvą prekių, paslaugų ir kapitalo, bet ir asmenų judėjimą, laipsniškai kuriant kiek galima platesnio pobūdžio visiems partneriams naudingą partnerytę ir taikant JTO propaguojamą požiūrį į migracijos klausimus;

30.   pakartoja, kad būtina mažinti per dideles migrantų darbuotojų piniginių perlaidų išlaidas ir remti norinčius grįžti darbuotojus, įgyvendinant programas, pagal kurias apsaugomos visos jų teisės ir žmogiškasis orumas bei vertė;

31.   ragina Komisiją pateikti komunikatą, pagal kurį visuotinio požiūrio į migraciją prioritetai, priemonės ir prognozės, nustatyti 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios šalies išvadose ir papildyti 2006 m. gruodžio 14 – 15 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios šalies išvadose, būtų išplėsti taip, kad apimtų Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalis;

Limos darbotvarkės klausimas, susijęs su tvaria plėtra ir ypač su aplinka, klimato kaita ir energetika

32.   rekomenduoja rengiant ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių politinę darbotvarkę pirmenybę teikti bendradarbiavimui kovos su klimato kaita klausimu ir toms politikos sritims, kurių tikslas – užkirsti kelią pasauliniam klimato atšilimui; nurodo, kad skurdžiausi gyventojai, ypač vietos gyventojai, bus pirmosios klimato kaitos ir suprastėjusios aplinkos aukos;

33.   primena, kad ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių partnerystė itin svarbi atsižvelgiant į abiejų partnerių interesą skatinti tvarią plėtrą ir darnią aplinką, ir rekomenduoja tarptautiniu lygmeniu remti vieniems kitų iniciatyvas aplinkos srityje;

34.   ragina Lotynų Amerikos partnerius, esant nuomonių dėl kovos su klimato kaita priemonių detalių (pvz., oro transporto srityje) skirtumų, laikytis konstruktyvaus požiūrio ir jokiu būdu visiškai neužblokuoti iniciatyvų;

35.   rekomenduoja Europos ir Lotynų Amerikos partneriams dirbti išvien siekiant, kad prie Kioto protokolo prisijungtų valstybės, kuriose išmetama daug teršalų ir kurios dar nėra šio protokolo šalimis, stiprinti ir koordinuoti savo poziciją derantis dėl tarptautinių priemonių klimato atšilimo srityje ir energingai skatinti šių dviejų regionų prekybą išlakų kvotomis;

36.   mano, kad būtina susieti ekonomikos vystymąsi ir tvarią plėtrą; atsižvelgdamas į tai, remia labiausiai nuskriaustas valstybes, kurios deda dvigubai daugiau pastangų mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir didinant pažangą bei socialinę gerovę;

37.   ragina kurti bendras priemones ir bendradarbiauti su tarptautinėmis Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių organizacijomis, pvz., Amazonės regiono bendradarbiavimo sutarties organizacija, siekiant priimti sprendimus didelių Lotynų Amerikos šalyse esančių pasaulio gamtinių draustinių, pvz., Amazonės regiono, apsaugos ir tvarios plėtros klausimais ir finansuoti minėtųjų klausimų sprendimą;

38.   ragina Komisiją skatinti įgyvendinti aplinkos politiką Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalyse; mano, kad reikėtų stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje ir gerinti keitimąsi gerąja patirtimi, taip pat skiriant ES lėšų ir vykdant atitinkamą paramos vystymuisi politiką;

39.   ragina, kad aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje metu būtų parengtos bendros iniciatyvos klimato kaitos, dykumėjimo, energetikos (ypač atsinaujinančių organinių energijos šaltinių ir agrokuro), vandens, biologinės įvairovės, miškų ir cheminių medžiagų valdymo srityse, remiantis 2007 m. gruodžio 15 d. Balyje vykusioje tryliktojoje JTO klimato kaitos konferencijoje priimtomis gairėmis;

40.   ragina aukščiausiojo lygio susitikimo metu Limoje kelti pasaulinės maisto krizės klausimą, jį nagrinėti ir numatyti galimus šio klausimo sprendimus;

Institucinių skatinimo ir prognozavimo priemonių stiprinimas

41.   taip pat rekomenduoja:

| a) | įsteigti Europos ir Lotynų Amerikos fondą, skirtą viešųjų ir privačių partnerių dialogui skatinti, kuris būtų panašus į kitose geografinėse srityse, pavyzdžiui, Azijoje ar Viduržemio jūros regione, esančius fondus; ragina Komisiją, atsižvelgiant į šį aspektą, parengti konkretų pasiūlymą; |
| --- | --- |

a)

įsteigti Europos ir Lotynų Amerikos fondą, skirtą viešųjų ir privačių partnerių dialogui skatinti, kuris būtų panašus į kitose geografinėse srityse, pavyzdžiui, Azijoje ar Viduržemio jūros regione, esančius fondus; ragina Komisiją, atsižvelgiant į šį aspektą, parengti konkretų pasiūlymą;

| b) | įsteigti dviejų regionų konfliktų prevencijos centrą, kuriame būtų iš anksto numatomos galimų smurtinių ir ginkluotų konfliktų priežastys ir geriausiais būdais siekiama užkirsti jiems kelią ir neleisti įsiliepsnoti; |
| --- | --- |

b)

įsteigti dviejų regionų konfliktų prevencijos centrą, kuriame būtų iš anksto numatomos galimų smurtinių ir ginkluotų konfliktų priežastys ir geriausiais būdais siekiama užkirsti jiems kelią ir neleisti įsiliepsnoti;

| c) | kaip jau yra siūlęs, įsteigti migracijos stebėjimo centrą, kuris nuolat ir kruopščiai analizuotų visus su Europos ir Lotynų Amerikos regiono migracijos srautais susijusius klausimus; |
| --- | --- |

c)

kaip jau yra siūlęs, įsteigti migracijos stebėjimo centrą, kuris nuolat ir kruopščiai analizuotų visus su Europos ir Lotynų Amerikos regiono migracijos srautais susijusius klausimus;

42.   mano, kad būtina stiprinti strateginės partnerystės parlamentinį aspektą ir pritaria Lotynų Amerikos prašymui, kuriame nurodoma, kad, siekiant palengvinti neseniai sudaryto Mercosur parlamento įtrauktį, reikėtų 150 Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinės asamblėjos narių;

*

- *

43.   paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją 5-ojo Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininkui, ES Tarybai, Europos Komisijai, taip pat Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai, Lotynų Amerikos parlamentui, Centrinės Amerikos parlamentui, Andų parlamentui ir Pietų Amerikos bendrosios rinkos (MERCOSUR) parlamentui.

---

(1)  OL C 140 E, 2002 6 13, p. 569.

(2)  OL C 296, 2006 12 6, p. 123.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0576.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0431.

(5)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

(6)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (OL L 386, 2006 12 29, p. 1).

(7)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/70

---

Padėtis Birmoje

P6_TA(2008)0178

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Birmoje

(2009/C 259 E/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl situacijos Birmoje (1) ir į 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl Birmos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl situacijos Birmoje (1) ir į 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl Birmos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas, pagal kurias patvirtinamos griežtesnės papildomos ribojamosios priemonės, taikomos Birmai (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas, pagal kurias patvirtinamos griežtesnės papildomos ribojamosios priemonės, taikomos Birmai (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 194/2008 dėl ribojančių priemonių Birmai atnaujinimo ir sustiprinimo, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 817/2006 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 194/2008 dėl ribojančių priemonių Birmai atnaujinimo ir sustiprinimo, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 817/2006 (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Birmos valstybės taikos ir vystymo taryba (SPDC), vadovaujama generolo Than Shwe, paskelbė, kad 2008 m. gegužės 10 d. planuojamas referendumas dėl naujosios konstitucijos, o 2010 m. ketinama rengti daugiapartinius rinkimus, |
| --- | --- |

A.

kadangi Birmos valstybės taikos ir vystymo taryba (SPDC), vadovaujama generolo Than Shwe, paskelbė, kad 2008 m. gegužės 10 d. planuojamas referendumas dėl naujosios konstitucijos, o 2010 m. ketinama rengti daugiapartinius rinkimus,

| B. | kadangi SPDC ir toliau šiurkščiai pažeidinėja Birmos gyventojų žmogaus teises, imdamasi tokių priemonių kaip prievartinis darbas, disidentų persekiojimas, vaikų šaukimas į kariuomenę ir prievartinis iškėlimas gyventi kitur, |
| --- | --- |

B.

kadangi SPDC ir toliau šiurkščiai pažeidinėja Birmos gyventojų žmogaus teises, imdamasi tokių priemonių kaip prievartinis darbas, disidentų persekiojimas, vaikų šaukimas į kariuomenę ir prievartinis iškėlimas gyventi kitur,

| C. | kadangi Birmos vyriausybė atmetė JT specialiojo pasiuntinio Ibrahimo Gambario pateiktus pasiūlymus, skirtus užtikrinti, kad referendumas vyktų laisvai ir sąžiningai, dalyvaujant tarptautiniams stebėtojams, |
| --- | --- |

C.

kadangi Birmos vyriausybė atmetė JT specialiojo pasiuntinio Ibrahimo Gambario pateiktus pasiūlymus, skirtus užtikrinti, kad referendumas vyktų laisvai ir sąžiningai, dalyvaujant tarptautiniams stebėtojams,

| D. | kadangi Birmos vyriausybė konstitucijos projekte numatė nuostatų, pagal kurias ketvirtadalis vietų abiejuose parlamento rūmuose rezervuojama karininkams, šalies kariuomenės vadui suteikiama teisė bet kuriuo metu sustabdyti konstitucijos taikymą ir prezidento rinkimuose draudžiama dalyvauti kandidatams, kurių sutuoktinis ar vaikas yra užsienio valstybės piliečiai (pastaroji nuostata būtų taikoma įkalintai opozicijos lyderei Nacionalinės demokratijos lygos (angl. NLD) vadovei, Nobelio taikos ir Sacharovo premijų laureatei Aung San Suu Kyi); kadangi konstitucijos projekte įtvirtintas valstybės pareigūnų nebaudžiamumas už veiksmus, atliktus einant pareigas, |
| --- | --- |

D.

kadangi Birmos vyriausybė konstitucijos projekte numatė nuostatų, pagal kurias ketvirtadalis vietų abiejuose parlamento rūmuose rezervuojama karininkams, šalies kariuomenės vadui suteikiama teisė bet kuriuo metu sustabdyti konstitucijos taikymą ir prezidento rinkimuose draudžiama dalyvauti kandidatams, kurių sutuoktinis ar vaikas yra užsienio valstybės piliečiai (pastaroji nuostata būtų taikoma įkalintai opozicijos lyderei Nacionalinės demokratijos lygos (angl. NLD) vadovei, Nobelio taikos ir Sacharovo premijų laureatei Aung San Suu Kyi); kadangi konstitucijos projekte įtvirtintas valstybės pareigūnų nebaudžiamumas už veiksmus, atliktus einant pareigas,

| E. | kadangi paskelbusi apie referendumą vyriausybė priėmė Įstatymą Nr. 1/2008, pagal kurį balsavimo teisė nesuteikiama religinių bendruomenių nariams, |
| --- | --- |

E.

kadangi paskelbusi apie referendumą vyriausybė priėmė Įstatymą Nr. 1/2008, pagal kurį balsavimo teisė nesuteikiama religinių bendruomenių nariams,

| F. | kadangi demokratinė opozicija nedalyvavo konstitucijos rengimo procese, |
| --- | --- |

F.

kadangi demokratinė opozicija nedalyvavo konstitucijos rengimo procese,

| G. | kadangi didžioji dalis Birmos opozicijos nusprendė per referendumą balsuoti „prieš“, |
| --- | --- |

G.

kadangi didžioji dalis Birmos opozicijos nusprendė per referendumą balsuoti „prieš“,

| H. | kadangi Birmoje iki šiol laikoma apie 1 800 politinių kalinių, įskaitant Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

H.

kadangi Birmoje iki šiol laikoma apie 1 800 politinių kalinių, įskaitant Aung San Suu Kyi,

| I. | kadangi Birmos vyriausybė nesugebėjo iš esmės spręsti vaikų verbavimo į armiją ir jų išnaudojimo per ginkluotus konfliktus problemos, |
| --- | --- |

I.

kadangi Birmos vyriausybė nesugebėjo iš esmės spręsti vaikų verbavimo į armiją ir jų išnaudojimo per ginkluotus konfliktus problemos,

| J. | kadangi ES patvirtintos sankcijos Birmos vyriausybei kol kas nebuvo veiksmingos, |
| --- | --- |

J.

kadangi ES patvirtintos sankcijos Birmos vyriausybei kol kas nebuvo veiksmingos,

| K. | kadangi Birmos vyriausybė ir toliau palaiko artimus politinius ir ekonominius santykius su kaimyninėmis šalimis ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (angl. ASEAN), |
| --- | --- |

K.

kadangi Birmos vyriausybė ir toliau palaiko artimus politinius ir ekonominius santykius su kaimyninėmis šalimis ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (angl. ASEAN),

| L. | kadangi 30 proc. (apie 15 mln.) Birmos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, |
| --- | --- |

L.

kadangi 30 proc. (apie 15 mln.) Birmos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos,

1.   smerkia tai, kad neužtikrinamas referendumo dėl konstitucijos proceso demokratinis teisėtumas, kadangi Birmos piliečiams nesuteikiamos pagrindinės demokratinės teisės, kurios jiems leistų atvirai diskutuoti dėl konstitucijos teksto, jį keisti ir vėliau laisvai pareikšti savo valią referendumo metu;

2.   smerkia tai, kad Birmos vyriausybė atmetė JT specialiojo pasiuntinio Gambario siūlymus, skirtus užtikrinti, kad prieš referendumą dėl konstitucijos vyktų atvira kampanija; ragina Birmos vyriausybę elgtis pagal geros valios principus ir konstruktyviai dirbti kartu su JT specialiuoju pasiuntiniu;

3.   pritaria perėjimui prie demokratinės sistemos užtikrinant visuotinį nacionalinį susitaikymą ir surengiant trišalį režimo, NLD ir etninių grupių atstovų dialogą;

4.   siekia, kad Birmos vyriausybė sudarytų nepriklausomą rinkimų komisiją ir tinkamą rinkėjų sąrašą, panaikintų seniai taikomus žiniasklaidos apribojimus, užtikrintų Birmoje asociacijų, žodžio ir susirinkimų laisves, panaikintų naujas taisykles, pagal kurias teisėtos diskusijos dėl referendumo laikomos nusikaltimu, ir leistų dalyvauti tarptautiniams stebėtojams;

5.   ragina nedelsiant ir be jokių sąlygų paleisti politinius režimo oponentus ir daugiau kaip 1,8 tūkst. politinių kalinių, įskaitant Aung San Suu Kyi, organizacijos „1988-ųjų studentų karta“ lyderius ir 2005 m. suimtus Šano tautų demokratijos lygos lyderius;

6.   reikalauja, kad režimas pateiktų duomenis apie visas aukas ir asmenis, dingusius po to, kai praėjusių metų rugsėjo mėnesį buvo numalšinti budistų vienuolių ir kovotojų už demokratiją protestai, taip pat nustatytų dingusių vienuolių buvimo vietą;

7.   ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares pasinaudoti visomis tarptautinėje arenoje esančiomis galimybėmis atvirai kritikuoti toliau vykstantį nuolatinį vaikų išnaudojimą Birmoje, visų pirma susijusį su vaikų ėmimu į karines pajėgas; griežčiausiai smerkia tai, kad Birmoje vaikai imami į karines pajėgas, ir ragina JT Saugumo Tarybą nuodugniai ištirti su tuo susijusią padėtį Birmoje;

8.   pabrėžia, kad Kinija neseniai ratifikavo JT Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, atkreipia dėmesį į Birmos karinės chuntos daromus pasibaisėtinus pažeidimus šiuo klausimu ir ragina Kiniją imtis atitinkamų veiksmų;

9.   pritaria JT Generalinio Sekretoriaus tarpininkavimo įgaliojimams ir Gambario pastangoms derėtis su Birmos valdžios institucijomis; ragina ES valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su JT specialiuoju pasiuntiniu siekiant užtikrinti tarptautinės bendruomenės dalyvavimo Birmoje darną;

10.   remia ES specialiojo pasiuntinio Birmai Piero Fassino pastangas skatinti dialogą su ASEAN šalimis; ragina Pietryčių Azijos valstybių asociaciją (ASEAN) daryti kuo didesnį spaudimą Birmos valdžios institucijoms, kad jos pradėtų įgyvendinti demokratinius pokyčius;

11.   ragina Tarybą atnaujinti ir išplėsti tikslinių sankcijų taikymo sritį, visų pirma riboti kariškių valdomų įmonių ir konglomeratų, kurie glaudžiai susiję su kariuomene ar kurių pelnas tenka kariuomenei, galimybes naudotis tarptautinės bankininkystės paslaugomis, taip pat riboti kai kurių generolų ir artimiausių jų šeimos narių asmenines verslo galimybes ir galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, apsipirkti ir suteikti savo vaikams išsilavinimą užsienyje; ragina Tarybą nuosekliai ir aiškiai drausti tam tikriems asmenims ir subjektams atlikti bet kokias finansines operacijas, kurias vykdo ES jurisdikcijai priklausantys tarpuskaitos bankai ar kurias vykdant kitaip naudojamasi ES jurisdikcijai priklausančiomis finansinėmis paslaugomis;

12.   ragina Tarybą užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir tikslingai taikomos sankcijos, tinkamai tirti subjektų, kurių atveju reikėtų svarstyti galimybę taikyti sankcijas, veiksmus, sudaryti sąlygas peržiūrėti sprendimus ir vykdyti nuolatinę stebėseną, taip pat užtikrinti, kad patvirtintos priemonės būtų įgyvendinamos;

13.   ragina Tarybą ir toliau koreguoti sankcijas vadovaujantis konkrečiais žmogaus teisių rodikliais, įskaitant: tai, ar paleidžiami politiniai kaliniai ir visi kiti asmenys, savavališkai sulaikyti už tai, kad pasinaudojo pagrindinėmis žmogaus teisėmis – žodžio, asociacijų ir susirinkimų laisve; pateikti tikslius oficialius duomenis apie saugumo pajėgų nužudytų, suimtų ir/arba įkalintų asmenų (taip pat ir malšinant neseniai įvykusius protestus), skaičių, buvimo vietą ir būklę; karinių pajėgų veiksmų prieš civilius gyventojus nutraukimą; perėjimą prie demokratijos; ragina Tarybą apsvarstyti kitas tikslines sankcijas, pvz., visišką naujų investicijų draudimą, draudimą teikti investicijų Birmoje draudimo paslaugas ir pagrindinių prekių, kurios duoda svarbių pajamų karinei vyriausybei, embargą;

14.   taip pat ragina ES valstybes nares ir kitas tarptautinės bendruomenės nares suteikti paskatų vykdyti reformas, siekiant užtikrinti grasinimų ir (arba) sankcijų nustatymo pusiausvyrą, taip pat suteikti karinei vadovybei teigiamą stimulą siekti pokyčių;

15.   atkreipia dėmesį į tai, kad ES ginklų embargas Birmai neveiksmingas, nes karinė vyriausybė karines prekes perka Kinijoje, Rusijoje ir Indijoje; taigi ragina ES vykdyti aktyvią kampaniją, kad Birmai būtų paskelbtas pasaulinis ginklų eksporto embargas;

16.   ragina tarptautinę bendruomenę, Vakarų šalių vyriausybes ir kampanijas vykdančias grupes proporcingai intensyvinti humanitarinę veiklą, ypač vykdant esamas programas sveikatos sektoriuje ir pradedant naujas ir daugiau apimančias programas, skirtas pagrindiniam išsilavinimui remti, kurios apimtų ir šalies viduje perkeltus bei kitus konfliktų zonose esančius asmenis, daugiausia Tailando pasienyje; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją padidinti humanitarinei pagalbos lėšas, kurios pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP) skiriamos Birmai (šiuo metu 32 mln. EUR 2007–2010 m.), ir daugiau investuoti į tarptautiniu mastu teikiamą humanitarinę pagalbą šalies viduje perkeltiems asmenims;

17.   ragina Komisiją parengti ir išplėsti paramos programas, kuriomis siekiama suteikti galios žmonių, kuriems atimtos pilietinės teisės, grupėms, įskaitant moteris ir tautines bei religines mažumas, taip pat mažinti politinį, tautinį, religinį ir kitokį susiskaldymą;

18.   ragina Komisiją didinti paramą birmiečiams, gyvenantiems užsienyje, pasitelkus iškeldintiems asmenims skirtą VBP programą, taip pat apsvarstyti kitas paramos teikimo galimybes;

19.   pabrėžia, kad teikiama parama turėtų būti susieta su kriterijais ir terminais, siekiant veiksmingiau kovoti su korupcijos pavojumi;

20.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ASEAN šalių vyriausybėms ir parlamentams, Birmos nacionalinei demokratijos lygai, Birmos valstybės taikos ir plėtros tarybai, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei, Indijos vyriausybei ir parlamentui, Rusijos vyriausybei ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  OL C 317 E, 2006 12 23, p. 902.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0290.

(3)  Žr. 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos bendrąją poziciją 2007/750/BUSP, iš dalies keičiančią Bendrąją poziciją 2006/318/BUSP, atnaujinančią ribojančias priemones Birmai/Mianmarui (OL L 308, 2007 11 24, p. 1).

(4)  OL L 66, 2008 3 10, p. 1.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/73

---

Biologinė įvairovė ir biosaugumas

P6_TA(2008)0179

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl rengimosi Bonoje, Vokietijoje, vyksiančiai Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijai ir Biosaugumo protokolo šalių susitikimui biologinės įvairovės ir biosaugumo klausimais

(2009/C 259 E/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 9-ąją Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) šalių konferenciją (COP 9), kuri vyks 2008 m. gegužės 19–30 d. Bonoje, Vokietijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 9-ąją Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) šalių konferenciją (COP 9), kuri vyks 2008 m. gegužės 19–30 d. Bonoje, Vokietijoje,

| — | atsižvelgdamas į 4-ąjį Kartachenos Biosaugumo protokolo šalių susitikimą, kuris vyks 2008 m. gegužės 12–16 d. Bonoje, Vokietijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 4-ąjį Kartachenos Biosaugumo protokolo šalių susitikimą, kuris vyks 2008 m. gegužės 12–16 d. Bonoje, Vokietijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl biologinės įvairovės nykimo sustabdymo iki 2010 m. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl biologinės įvairovės nykimo sustabdymo iki 2010 m. (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Biologinės įvairovės konvencija (BĮK) – didžiausios apimties tarptautinis susitarimas dėl biologinės įvairovės saugojimo, kuriame nagrinėjami biologinės įvairovės išsaugojimo ir tvaraus naudojimo bei sąžiningo ir nešališko naudojimosi genetiniais ištekliais teikiamos naudos pasidalijimo klausimai, ir kadangi ją pasirašė 190 šalys, įskaitant 27 valstybes nares ir Europos Bendriją, |
| --- | --- |

A.

kadangi Biologinės įvairovės konvencija (BĮK) – didžiausios apimties tarptautinis susitarimas dėl biologinės įvairovės saugojimo, kuriame nagrinėjami biologinės įvairovės išsaugojimo ir tvaraus naudojimo bei sąžiningo ir nešališko naudojimosi genetiniais ištekliais teikiamos naudos pasidalijimo klausimai, ir kadangi ją pasirašė 190 šalys, įskaitant 27 valstybes nares ir Europos Bendriją,

| B. | kadangi BĮK šalys įsipareigojo iki 2010 m. labai sumažinti biologinės įvairovės nykimą ir iki 2010 m. sukurti visuotinį sausumos (ir iki 2012 m.– jūros) saugomų teritorijų tinklą, |
| --- | --- |

B.

kadangi BĮK šalys įsipareigojo iki 2010 m. labai sumažinti biologinės įvairovės nykimą ir iki 2010 m. sukurti visuotinį sausumos (ir iki 2012 m.– jūros) saugomų teritorijų tinklą,

| C. | kadangi BĮK patikimumas priklausys nuo to, ar bus pasiekti šie tikslai, |
| --- | --- |

C.

kadangi BĮK patikimumas priklausys nuo to, ar bus pasiekti šie tikslai,

| D. | kadangi pasitikėjimą Europos Sąjunga įgyvendinant BĮK mažina tai, kad nepakankamai įgyvendinami vidaus teisės aktai ir politika biologinės įvairovės srityje, pvz., Paukščių (2) ir Buveinių (3) direktyvos, trūksta praktinių pastangų siekiant įgyvendinti įsipareigojimą iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ES teritorijoje, ES nenoras pradėti derybų dėl teisiškai įpareigojančio akto, kuris reglamentuotų prieigą ir dalijimąsi nauda, teksto, taip pat nenoras skirti naujo papildomo tikslingo finansavimo, kuris padėtų įgyvendinti BĮK besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

D.

kadangi pasitikėjimą Europos Sąjunga įgyvendinant BĮK mažina tai, kad nepakankamai įgyvendinami vidaus teisės aktai ir politika biologinės įvairovės srityje, pvz., Paukščių (2) ir Buveinių (3) direktyvos, trūksta praktinių pastangų siekiant įgyvendinti įsipareigojimą iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ES teritorijoje, ES nenoras pradėti derybų dėl teisiškai įpareigojančio akto, kuris reglamentuotų prieigą ir dalijimąsi nauda, teksto, taip pat nenoras skirti naujo papildomo tikslingo finansavimo, kuris padėtų įgyvendinti BĮK besivystančiose šalyse,

| E. | kadangi miškų biologinės įvairovės nykimas, miškų naikinimas ir klimato krizė yra tokio masto, kad reikia imtis esminių priemonių sprendžiant miškų nykimo ir jų būklės blogėjimo problemą nelaukiant, kol bus įgyvendinama laikotarpiui nuo 2012 m. skirta strategija, |
| --- | --- |

E.

kadangi miškų biologinės įvairovės nykimas, miškų naikinimas ir klimato krizė yra tokio masto, kad reikia imtis esminių priemonių sprendžiant miškų nykimo ir jų būklės blogėjimo problemą nelaukiant, kol bus įgyvendinama laikotarpiui nuo 2012 m. skirta strategija,

| F. | kadangi reikia pašalinti didelius BĮK darbo programų įgyvendinimo trūkumus, |
| --- | --- |

F.

kadangi reikia pašalinti didelius BĮK darbo programų įgyvendinimo trūkumus,

| G. | kadangi per paskutinį BĮK šalių posėdį nuspręsta sustiprinti vietinių gyventojų ir vietos bendruomenių atstovų vaidmenį vykdant derybas dėl prieigos ir dalijimosi nauda, taip pat dėl jų teisės nustatyti savo teritorijose taikytinus prioritetus pagal 2007 m. JT deklaraciją dėl vietinių gyventojų teisių, |
| --- | --- |

G.

kadangi per paskutinį BĮK šalių posėdį nuspręsta sustiprinti vietinių gyventojų ir vietos bendruomenių atstovų vaidmenį vykdant derybas dėl prieigos ir dalijimosi nauda, taip pat dėl jų teisės nustatyti savo teritorijose taikytinus prioritetus pagal 2007 m. JT deklaraciją dėl vietinių gyventojų teisių,

| H. | kadangi per paskutinį BĮK šalių posėdį šalys paragintos dėti daugiau pastangų gerinant su miškais susijusių teisės aktų įgyvendinimą ir spęsti prekybos šioje srityje klausimus, |
| --- | --- |

H.

kadangi per paskutinį BĮK šalių posėdį šalys paragintos dėti daugiau pastangų gerinant su miškais susijusių teisės aktų įgyvendinimą ir spęsti prekybos šioje srityje klausimus,

| I. | kadangi per paskutinį BĮK šalių posėdį dar kartą patvirtintas atsargumo principo taikymas naudojant rūšinio genetinio naudojimo ribojimo technologijas (angl. Genetic Use Restriction Technology) ir rekomenduota nepritarti, kad jos būtų bandomos laukuose ir naudojamos prekyboje, |
| --- | --- |

I.

kadangi per paskutinį BĮK šalių posėdį dar kartą patvirtintas atsargumo principo taikymas naudojant rūšinio genetinio naudojimo ribojimo technologijas (angl. Genetic Use Restriction Technology) ir rekomenduota nepritarti, kad jos būtų bandomos laukuose ir naudojamos prekyboje,

| J. | kadangi dėl klimato kaitos dar labiau pablogės pasaulinės biologinės įvairovės padėtis ir tai lems ekosistemų būklės blogėjimą ir rūšių nykimą bei darys tiesioginį poveikį žmonijos vystymuisi ir kovai su skurdu, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl klimato kaitos dar labiau pablogės pasaulinės biologinės įvairovės padėtis ir tai lems ekosistemų būklės blogėjimą ir rūšių nykimą bei darys tiesioginį poveikį žmonijos vystymuisi ir kovai su skurdu,

| K. | kadangi, remiantis skaičiavimais, maždaug 20 % pasaulyje išmetamų anglies junginių susidaro dėl miškų kirtimo ir jų nykimo, |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis skaičiavimais, maždaug 20 % pasaulyje išmetamų anglies junginių susidaro dėl miškų kirtimo ir jų nykimo,

| L. | kadangi Biologinės įvairovės konvencija ir Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija (JTJTK) yra visos jūrų aplinkos apsaugos tarptautinis teisinis pagrindas; kadangi vis dar nėra jokio bendro teisiškai įpareigojančio susitarimo, kuris užtikrintų, kad visi esami įsipareigojimai būtų nuolat vykdomi visose jūrų zonose, įskaitant tarptautinius atvirų jūrų vandenis, |
| --- | --- |

L.

kadangi Biologinės įvairovės konvencija ir Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija (JTJTK) yra visos jūrų aplinkos apsaugos tarptautinis teisinis pagrindas; kadangi vis dar nėra jokio bendro teisiškai įpareigojančio susitarimo, kuris užtikrintų, kad visi esami įsipareigojimai būtų nuolat vykdomi visose jūrų zonose, įskaitant tarptautinius atvirų jūrų vandenis,

| M. | kadangi BĮK tenka svarbus vaidmuo remiant JT Generalinės Asamblėjos veiklą, susijusią su nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiomis saugomomis jūros zonomis, nes BĮK užtikrina mokslinę ir, jei reikia, techninę informaciją ir konsultacijas, susijusias su jūrų biologine įvairove, |
| --- | --- |

M.

kadangi BĮK tenka svarbus vaidmuo remiant JT Generalinės Asamblėjos veiklą, susijusią su nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiomis saugomomis jūros zonomis, nes BĮK užtikrina mokslinę ir, jei reikia, techninę informaciją ir konsultacijas, susijusias su jūrų biologine įvairove,

1.   yra labai susirūpinęs, kad toliau nyksta biologinė įvairovė ir vis didėja ES sukeltų ekologinių padarinių, kurių poveikis biologinei įvairovei taip pat juntamas toli už ES ribų;

2.   ragina Komisiją ir valstybes nares parodyti iniciatyvą ir principingumą tariantis dėl konkrečių priemonių, skirtų saugoti biologinei įvairovei ir vietos, ir tarptautiniu lygmenimis, bei palengvinant šių priemonių įgyvendinimą;

3.   ragina valstybes nares, Komisiją ir kitas BĮK šalis sudaryti tarptautinę mokslininkų grupę biologinės įvairovės klausimams spręsti, kuri taip pat konsultuotų konvencijos šalis ir parengtų išsamų teritorijų, kurias ypač svarbu išsaugoti, planą;

4.   pripažįsta Europos saugomų teritorijų tinklo NATURA 2000, kuris yra pagrindinė ES pastangų vykdyti savo tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus biologinės įvairovės srityje dalis, svarbą ir ypač reikšmingą jo indėlį į pasaulinio saugomų teritorijų tinklą; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendintos Paukščių ir Buveinių direktyvos ir griežtai nepritaria bet kokiems bandymams sumažinti direktyvomis nustatytą apsaugą;

5.   mano, kad, vykstant Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių diskusijoms dėl miškų kirtimo ir jų nykimo besivystančiose šalyse išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, turi būti gaunama informacija iš BĮK šalių, taip pat turi būti užtikrinama darna su BĮK numatytais tikslais ir siekiu išsaugoti miškų biologinę įvairovę;

6.   be to, ragina labiau stengtis siekiant padidinti BĮK, JT konvencijos dėl kovos su dykumėjimu (JTKKD) ir JT bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) tarpusavio sąveiką klimato kaitos poveikio mažinimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos srityje;

7.   ragina Komisiją ir valstybes nares:

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) priėmus sprendimus būtų siekiama įgyvendinti BĮK saugomų teritorijų darbo programą ir užtikrinti aktyvesnį 2010 m. tikslų įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant BĮK miškų biologinės įvairovės darbo programai; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) priėmus sprendimus būtų siekiama įgyvendinti BĮK saugomų teritorijų darbo programą ir užtikrinti aktyvesnį 2010 m. tikslų įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant BĮK miškų biologinės įvairovės darbo programai;

| — | finansiškai remti iniciatyvą „LifeWeb“, pagal kurią siekiama suderinti savanoriškus šalių įsipareigojimus nustatyti ir valdyti saugomas teritorijas su pagalbos teikėjų savanoriškais įsipareigojimais teikti tikslinį finansavimą ir bendrą finansavimą; |
| --- | --- |

—

finansiškai remti iniciatyvą „LifeWeb“, pagal kurią siekiama suderinti savanoriškus šalių įsipareigojimus nustatyti ir valdyti saugomas teritorijas su pagalbos teikėjų savanoriškais įsipareigojimais teikti tikslinį finansavimą ir bendrą finansavimą;

| — | atlikti svarbiausią vaidmenį derybose dėl sąžiningo, nešališko ir teisiškai privalomo tarptautinio prieigos prie genetinių išteklių ir jų teikiamos naudos pasidalijimo režimo sukūrimo; mano, kad ypač svarbu, jog BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų padaryta pažanga nustatant pagrindinius tarptautinių naudojimosi genetiniais ištekliais teikiamos naudos pasidalijimo taisyklių elementus ir užtikrinta, kad išteklius teikiančiose šalyse būtų visiškai laikomasi nacionalinių teisės aktų, kurie leistų veiksmingai kovoti su biologiniu piratavimu; |
| --- | --- |

—

atlikti svarbiausią vaidmenį derybose dėl sąžiningo, nešališko ir teisiškai privalomo tarptautinio prieigos prie genetinių išteklių ir jų teikiamos naudos pasidalijimo režimo sukūrimo; mano, kad ypač svarbu, jog BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų padaryta pažanga nustatant pagrindinius tarptautinių naudojimosi genetiniais ištekliais teikiamos naudos pasidalijimo taisyklių elementus ir užtikrinta, kad išteklius teikiančiose šalyse būtų visiškai laikomasi nacionalinių teisės aktų, kurie leistų veiksmingai kovoti su biologiniu piratavimu;

| — | stiprinti JTBKKK ir BĮK sinergiją ir ryšius siekiant gauti kuo daugiau bendros naudos, susijusios su klimato kaitos padarinių mažinimu, biologinės įvairovės apsauga ir tvariu žmonijos vystymusi; |
| --- | --- |

—

stiprinti JTBKKK ir BĮK sinergiją ir ryšius siekiant gauti kuo daugiau bendros naudos, susijusios su klimato kaitos padarinių mažinimu, biologinės įvairovės apsauga ir tvariu žmonijos vystymusi;

| — | laikytis pozicijos, kad biologinės įvairovės išsaugojimas ir tausus jos naudojimas turėtų būti vienas iš svarbiausių BĮK šalių devintosios konferencijos (COP 9) prioritetų; |
| --- | --- |

—

laikytis pozicijos, kad biologinės įvairovės išsaugojimas ir tausus jos naudojimas turėtų būti vienas iš svarbiausių BĮK šalių devintosios konferencijos (COP 9) prioritetų;

| — | užtikrinti, kad būtų pripažinta, jog saugomų teritorijų ir jų tinklų veiksmingas valdymas ir finansavimas yra neabejotinai būtini ir užtikrinti, kad būtų partvirtinti naujoviški nuolatiniai finansavimo mechanizmai, nes jie padeda išsaugoti biologinę įvairovę ir ją tausiai naudoti; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų pripažinta, jog saugomų teritorijų ir jų tinklų veiksmingas valdymas ir finansavimas yra neabejotinai būtini ir užtikrinti, kad būtų partvirtinti naujoviški nuolatiniai finansavimo mechanizmai, nes jie padeda išsaugoti biologinę įvairovę ir ją tausiai naudoti;

| — | atlikti Europos Sąjungos klimato kaitos nulemtos sausros ir vandens stygiaus poveikio ir jų įtakos laukinių gyvūnų buveinėms vertinimą, didžiausią dėmesį skiriant migruojančių paukščių perėjimo teritorijoms, taip pat skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, skirtą saugoti migruojančius paukščius ir užliejamas teritorijas, kurios yra šių paukščių vandens ir maisto šaltinis; |
| --- | --- |

—

atlikti Europos Sąjungos klimato kaitos nulemtos sausros ir vandens stygiaus poveikio ir jų įtakos laukinių gyvūnų buveinėms vertinimą, didžiausią dėmesį skiriant migruojančių paukščių perėjimo teritorijoms, taip pat skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, skirtą saugoti migruojančius paukščius ir užliejamas teritorijas, kurios yra šių paukščių vandens ir maisto šaltinis;

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) šalys būtų paragintos pradėti diskusiją ir susitarti dėl tinkamo miškų valdymo principų ir kriterijų, remdamiesi jau padaryta pažanga vykdant įvairius su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimo, miškų išteklių valdymo ir prekybos mediena (FLEG/T) regioninius procesus ir įgyvendinant Amazonės sutartį; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) šalys būtų paragintos pradėti diskusiją ir susitarti dėl tinkamo miškų valdymo principų ir kriterijų, remdamiesi jau padaryta pažanga vykdant įvairius su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimo, miškų išteklių valdymo ir prekybos mediena (FLEG/T) regioninius procesus ir įgyvendinant Amazonės sutartį;

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų susitarta, kad šalys pradėtų diskusijas ir susitartų dėl pasaulinio medžių kirtimo ir prekybos mediena mechanizmo siekiant kovoti su nelegalia medienos ruoša ir skatinti tausų miško išteklių naudojimą; užtikrinti, kad šios konferencijos metu šalys būtų paragintos priimti nacionalinės teisės aktus, neleidžiančius rinkoje parduoti medienos ir medienos gaminių, pagamintų nelegaliai kertant miškus ir juos naikinant; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų susitarta, kad šalys pradėtų diskusijas ir susitartų dėl pasaulinio medžių kirtimo ir prekybos mediena mechanizmo siekiant kovoti su nelegalia medienos ruoša ir skatinti tausų miško išteklių naudojimą; užtikrinti, kad šios konferencijos metu šalys būtų paragintos priimti nacionalinės teisės aktus, neleidžiančius rinkoje parduoti medienos ir medienos gaminių, pagamintų nelegaliai kertant miškus ir juos naikinant;

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) šalims būtų rekomenduota į nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus, į nacionalines miškininkystės programas bei kitas su miškais susijusias strategijas labiau integruoti klimato kaitos poveikio miškų biologinės įvairovės aspektus bei iniciatyvas, kuriomis siekiama šias problemas spręsti, taip pat remti mokslinius tyrimus siekiant geriau suprastinti klimato kaitos poveikį miškų biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) šalims būtų rekomenduota į nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus, į nacionalines miškininkystės programas bei kitas su miškais susijusias strategijas labiau integruoti klimato kaitos poveikio miškų biologinės įvairovės aspektus bei iniciatyvas, kuriomis siekiama šias problemas spręsti, taip pat remti mokslinius tyrimus siekiant geriau suprastinti klimato kaitos poveikį miškų biologinei įvairovei;

| — | užtikrinti dabartinių įsipareigojimų geriau saugoti ir tausiai valdyti jūros biologinę įvairovę spartesnį įgyvendinimą siekiant apsaugoti jūrų biologinę įvairovę nuo žalingos veiklos; |
| --- | --- |

—

užtikrinti dabartinių įsipareigojimų geriau saugoti ir tausiai valdyti jūros biologinę įvairovę spartesnį įgyvendinimą siekiant apsaugoti jūrų biologinę įvairovę nuo žalingos veiklos;

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų patvirtinti siūlomi saugotinų jūros zonų nustatymo bei pavyzdinių saugomų jūros zonų tinklų kūrimo moksliniai kriterijai, kurie buvo rekomenduoti ekspertų seminare ekologinių kriterijų ir biologinės bei geografinės saugotinų jūros zonų klasifikacijos sistemų tema; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų patvirtinti siūlomi saugotinų jūros zonų nustatymo bei pavyzdinių saugomų jūros zonų tinklų kūrimo moksliniai kriterijai, kurie buvo rekomenduoti ekspertų seminare ekologinių kriterijų ir biologinės bei geografinės saugotinų jūros zonų klasifikacijos sistemų tema;

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) šalims būtų rekomenduota siekti jūrų biologinės įvairovės nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose zonose taikyti integruotą valdymo metodą, siekiant laikytis nustatytų kriterijų ir į saugomų jūros zonų nacionalinius ir regioninius tinklus įtraukti nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančius tarptautinius vandenis; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) šalims būtų rekomenduota siekti jūrų biologinės įvairovės nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose zonose taikyti integruotą valdymo metodą, siekiant laikytis nustatytų kriterijų ir į saugomų jūros zonų nacionalinius ir regioninius tinklus įtraukti nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančius tarptautinius vandenis;

| — | ragina valstybes pradėti derybas dėl Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (JTJTK) įgyvendinančio susitarimo, susijusio su jūrų biologinės įvairoves apsauga nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose zonose siekiant užtikrinti ilgalaikį integruotą valdymą; |
| --- | --- |

—

ragina valstybes pradėti derybas dėl Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (JTJTK) įgyvendinančio susitarimo, susijusio su jūrų biologinės įvairoves apsauga nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose zonose siekiant užtikrinti ilgalaikį integruotą valdymą;

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų priimtas galutinis sprendimas uždrausti visas genetinį naudojimą ribojančias technologijas ir susitarta dėl paskleidimo į aplinką, įskaitant bandymus lauke, ir prekybos genetiškai modifikuotais medžiais moratoriumo; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų priimtas galutinis sprendimas uždrausti visas genetinį naudojimą ribojančias technologijas ir susitarta dėl paskleidimo į aplinką, įskaitant bandymus lauke, ir prekybos genetiškai modifikuotais medžiais moratoriumo;

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų paskelbtos minėtojo ekspertų seminaro, kurį surengė JT Generalinės Asamblėjos ad hoc neterminuota neoficiali darbo grupė, rekomendacijos jūrų ir pakrančių biologinės įvairovės srityje; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų paskelbtos minėtojo ekspertų seminaro, kurį surengė JT Generalinės Asamblėjos ad hoc neterminuota neoficiali darbo grupė, rekomendacijos jūrų ir pakrančių biologinės įvairovės srityje;

| — | atlikti svarbiausią vaidmenį Kartachenos protokolo šalių susitikimo metu siekiant sukurti plačiai taikomą teisiškai įpareigojančią atsakomybės sistemą; |
| --- | --- |

—

atlikti svarbiausią vaidmenį Kartachenos protokolo šalių susitikimo metu siekiant sukurti plačiai taikomą teisiškai įpareigojančią atsakomybės sistemą;

| — | užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų skubiai sprendžiami klausimai, susiję su neigiamu poveikiu, kurį biologinei įvairovei ir vietos bendruomenėms daro energijos biomasės, ypač biokuro, gamyba; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) būtų skubiai sprendžiami klausimai, susiję su neigiamu poveikiu, kurį biologinei įvairovei ir vietos bendruomenėms daro energijos biomasės, ypač biokuro, gamyba;

| — | skatinti visiškai įgyvendinti BĮK bendruosius principus dėl buveinėms nebūdingų invazinių rūšių ir patvirtinti su tuo susijusius ES teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad būtų nuosekliai sprendžiamas klausimas dėl pavojų, kuriuos buveinėms nebūdingos invazinės rūšys kelia ES buveinėms ir rūšims; |
| --- | --- |

—

skatinti visiškai įgyvendinti BĮK bendruosius principus dėl buveinėms nebūdingų invazinių rūšių ir patvirtinti su tuo susijusius ES teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad būtų nuosekliai sprendžiamas klausimas dėl pavojų, kuriuos buveinėms nebūdingos invazinės rūšys kelia ES buveinėms ir rūšims;

| — | skatinti įgyvendinti saugomų teritorijų darbo programą, ypač jos 2.2 tikslą, pagal kurį siekiama plėsti ir užtikrinti vietinių gyventojų, vietos bendruomenių ir susijusių suinteresuotų šalių dalyvavimą nustatant ir valdant saugomas teritorijas, įskaitant sąmoningumo, susijusio su neigiamų pasekmių mažinimo ir prisitaikymo veikla, didinimą ir intensyvesnį administracijos ir žemės savininkų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

skatinti įgyvendinti saugomų teritorijų darbo programą, ypač jos 2.2 tikslą, pagal kurį siekiama plėsti ir užtikrinti vietinių gyventojų, vietos bendruomenių ir susijusių suinteresuotų šalių dalyvavimą nustatant ir valdant saugomas teritorijas, įskaitant sąmoningumo, susijusio su neigiamų pasekmių mažinimo ir prisitaikymo veikla, didinimą ir intensyvesnį administracijos ir žemės savininkų bendradarbiavimą;

| — | skatinti ir remti tvarios miškininkystės ir kitų kultūrų, įskaitant biokurą ir medžių sodinimą galvijų auginimo vietose, sertifikavimo schemas; |
| --- | --- |

—

skatinti ir remti tvarios miškininkystės ir kitų kultūrų, įskaitant biokurą ir medžių sodinimą galvijų auginimo vietose, sertifikavimo schemas;

8.   palankiai vertina iniciatyvą, kurios nuspręsta imtis BĮK šalių devintojoje konferencijoje (COP 9) siekiant užmegzti aukšto lygio dialogą su parlamentarais, ir pritaria tam, kad parlamentarai galėtų atlikti svarbų vaidmenį veiksmingai įgyvendinant tris konvencijoje numatytus tikslus;

9.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Biologinės įvairovės konvencijos šalių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 117.

(2)  OL L 103, 1979 4 25, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/105/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 368).

(3)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/105/EB.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/77

---

Siekis reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją

P6_TA(2008)0180

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (2007/2184(INI))

(2009/C 259 E/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl trečiosios Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijos Sietle (1), 2001 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl atvirumo ir demokratijos tarptautinėje prekyboje (2), 2001 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl PPO susitikimo Katare (3), 2003 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl penktosios Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijos Kankune (4), 2005 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po 2004 m. rugpjūčio 1 d. PPO Generalinės tarybos sprendimo (5), 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl pasirengimo šeštajai Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijai Honkonge (6) ir 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po PPO ministrų konferencijos Honkonge (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl trečiosios Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijos Sietle (1), 2001 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl atvirumo ir demokratijos tarptautinėje prekyboje (2), 2001 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl PPO susitikimo Katare (3), 2003 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl penktosios Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijos Kankune (4), 2005 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po 2004 m. rugpjūčio 1 d. PPO Generalinės tarybos sprendimo (5), 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl pasirengimo šeštajai Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijai Honkonge (6) ir 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po PPO ministrų konferencijos Honkonge (7),

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) parlamentinės konferencijos sesijų galutines deklaracijas, priimtas 2003 m. vasario 18 d. Ženevoje, 2003 m. rugsėjo 12 d. Kankune, 2004 m. lapkričio 26 d. Briuselyje, 2005 m. gruodžio 15 d. Honkonge ir 2006 m. gruodžio 2 d. Ženevoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) parlamentinės konferencijos sesijų galutines deklaracijas, priimtas 2003 m. vasario 18 d. Ženevoje, 2003 m. rugsėjo 12 d. Kankune, 2004 m. lapkričio 26 d. Briuselyje, 2005 m. gruodžio 15 d. Honkonge ir 2006 m. gruodžio 2 d. Ženevoje,

| — | atsižvelgdamas į Marakešo susitarimą, pagal kurį įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Marakešo susitarimą, pagal kurį įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija,

| — | atsižvelgdamas į PPO ministrų konferencijos deklaracijas, priimtas 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje ir 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PPO ministrų konferencijos deklaracijas, priimtas 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje ir 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge,

| — | atsižvelgdamas į Konsultacinės tarybos, kuriai pirmininkavo Peter Sutherland, 2005 m. sausio mėn. pranešimą dėl PPO ateities (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konsultacinės tarybos, kuriai pirmininkavo Peter Sutherland, 2005 m. sausio mėn. pranešimą dėl PPO ateities (8),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. PPO pasaulio prekybos pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. PPO pasaulio prekybos pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Honkongo deklaracijos 56 dalį dėl būtinų veiksmų siekiant užtikrinti visapusišką svarbiausių JT agentūrų, įskaitant Tarptautinę darbo organizaciją (TDO), dalyvavimą ir paramą PPO veikloje ir dabartinėse derybose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Honkongo deklaracijos 56 dalį dėl būtinų veiksmų siekiant užtikrinti visapusišką svarbiausių JT agentūrų, įskaitant Tarptautinę darbo organizaciją (TDO), dalyvavimą ir paramą PPO veikloje ir dabartinėse derybose,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A6-0104/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A6-0104/2008),

| A. | kadangi PPO atlieka pagrindinį vaidmenį tarp daugiašalių organizacijų ir prisideda prie tarptautinio ekonomikos valdymo, geresnio globalizacijos valdymo ir sąžiningesnio naudos paskirstymo, šios organizacijos turi dirbti drauge, kad Tvaraus vystymosi tūkstantmečio tikslai būtų pasiekti, |
| --- | --- |

A.

kadangi PPO atlieka pagrindinį vaidmenį tarp daugiašalių organizacijų ir prisideda prie tarptautinio ekonomikos valdymo, geresnio globalizacijos valdymo ir sąžiningesnio naudos paskirstymo, šios organizacijos turi dirbti drauge, kad Tvaraus vystymosi tūkstantmečio tikslai būtų pasiekti,

| B. | kadangi 2001 m. Dohoje, Katare, pradėtas pastarasis PPO derybų raundas buvo oficialiai pavadintas „Dohos vystymosi darbotvarkė“ pabrėžiant, kad pirmiausia reikėtų padėti besivystančioms ir neturtingoms šalims gauti daugiau naudos iš liberalizavimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2001 m. Dohoje, Katare, pradėtas pastarasis PPO derybų raundas buvo oficialiai pavadintas „Dohos vystymosi darbotvarkė“ pabrėžiant, kad pirmiausia reikėtų padėti besivystančioms ir neturtingoms šalims gauti daugiau naudos iš liberalizavimo,

| C. | kadangi ES ypatingai svarbu išsaugoti tai, kas buvo pasiekta daugiašalės prekybos sistemos, ir kadangi ji ir toliau tvirtai pasiryžusi užtikrinti sėkmingą Dohos derybų raundo baigtį, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ypatingai svarbu išsaugoti tai, kas buvo pasiekta daugiašalės prekybos sistemos, ir kadangi ji ir toliau tvirtai pasiryžusi užtikrinti sėkmingą Dohos derybų raundo baigtį,

| D. | kadangi ir toliau dedama pastangų sėkmingai užbaigti šį raundą, nepaisant to, kad derybose iškilo sunkumų, ir jas derėtų skatinti, |
| --- | --- |

D.

kadangi ir toliau dedama pastangų sėkmingai užbaigti šį raundą, nepaisant to, kad derybose iškilo sunkumų, ir jas derėtų skatinti,

| E. | kadangi įvairios dvišalės ir regioninės prekybinės derybos, kurias neseniai pradėjo ES su daugybe partnerių pasaulyje, turi būti Dohos derybų raundo pabaigos papildymas, o ne alternatyva, |
| --- | --- |

E.

kadangi įvairios dvišalės ir regioninės prekybinės derybos, kurias neseniai pradėjo ES su daugybe partnerių pasaulyje, turi būti Dohos derybų raundo pabaigos papildymas, o ne alternatyva,

| F. | kadangi be skubių rūpesčių dėl raundo užbaigimo ir įvairių pozicijų skirtingomis diskusijų temomis kritikos būtina nuo šiol pasirengti etapui po Dohos derybų raundo, |
| --- | --- |

F.

kadangi be skubių rūpesčių dėl raundo užbaigimo ir įvairių pozicijų skirtingomis diskusijų temomis kritikos būtina nuo šiol pasirengti etapui po Dohos derybų raundo,

| G. | kadangi jau 2004 m. metais Peterio Sutherlando pirmininkaujama Patariamoji taryba, mąstydama apie PPO ateitį ir institucines problemas, atliko didelį darbą; kadangi vis dėlto nebuvo jokio atsako į rekomendacijas, išdėstytas minėtosios Patariamosios tarybos 2005 m. sausio mėn. PPO generaliniam direktoriui pateiktame pranešime, |
| --- | --- |

G.

kadangi jau 2004 m. metais Peterio Sutherlando pirmininkaujama Patariamoji taryba, mąstydama apie PPO ateitį ir institucines problemas, atliko didelį darbą; kadangi vis dėlto nebuvo jokio atsako į rekomendacijas, išdėstytas minėtosios Patariamosios tarybos 2005 m. sausio mėn. PPO generaliniam direktoriui pateiktame pranešime,

| H. | kadangi nuo šiol būtina kuo greičiau atnaujinti šias derybas atsižvelgiant į naujausius postūmius ir iš esmės persvarstyti keletą PPO veiklos aspektų siekiant padidinti šios organizacijos veiksmingumą ir legitimumą, |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo šiol būtina kuo greičiau atnaujinti šias derybas atsižvelgiant į naujausius postūmius ir iš esmės persvarstyti keletą PPO veiklos aspektų siekiant padidinti šios organizacijos veiksmingumą ir legitimumą,

| I. | kadangi institucijų diskusijos PPO, kurių pageidavo Europos Parlamentas, yra visiškai suderinamos su Dohos derybų raundo tąsa ir galima jo pabaiga, |
| --- | --- |

I.

kadangi institucijų diskusijos PPO, kurių pageidavo Europos Parlamentas, yra visiškai suderinamos su Dohos derybų raundo tąsa ir galima jo pabaiga,

1.   dar kartą ragina visas susijusias šalis, ypač kylančios ekonomikos šalis, parodyti lankstumą, kad būtų atgaivintos Dohos raundo derybos ir rastas išsamus, stabilus ir tarptautinės prekybos pakilimui, pasaulio ekonomikos augimui ir skurdesnių planetos šalių vystymuisi palankus susitarimas;

2.   be to, mano, kad dabar labiau negu bet kada būtina vėl pradėti svarstyti PPO sprendimų priėmimo procesą, įgaliojimą, veiklą ir jos ateitį siekiant galimos šios organizacijos reformos;

3.   prašo Komisijos, kai bus įmanoma, pristatyti Ženevoje didelę iniciatyvą, kad būtų atnaujintos šios diskusijos; ragina Komisiją užmegzti neformalius ryšius šiuo klausimu su kitais PPO nariais, kurie galėtų paremti tokią iniciatyvą, ir su šios organizacijos generaliniu direktoriumi ir jam iki 2008 m. pabaigos pranešti šio konsultavimosi rezultatus;

4.   pritaria esminei PPO reformai ir dar kartą pabrėžia prekybos kaip veiksmingos vystymosi ir skurdo mažinimo priemonės svarbą; pabrėžia daugiakalbystės, kaip laisvos ir sąžiningos prekybos skatinimo priemonės, ir kaip priemonės, padėsiančios siekti Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslų, svarbą;

5.   mano, kad PPO besivystančioms šalims siūlo geriausias galimybes skurdui nugalėti; apgailestauja, kad dėl ribotų išteklių besivystančios šalys derybų metu atsiduria nepalankioje padėtyje; pabrėžia, kad ES turėtų pritarti PPO sekretoriato sustiprinimui ir techninės pagalbos, ypač besivystančioms PPO šalims narėms, išteklių padidinimui siekiant padėti joms spręsti konkrečias problemas;

6.   atkreipia dėmesį į tai, kad PPO yra vienintelė taisykles nustatanti pasaulio organizacija, nepriklausanti Jungtinių Tautų organizacijų šeimai, ir į tai, kad PPO, nustatydama taisykles, apsiriboja vienintele kompetencija – prekybos politika; ragina Komisiją šiai struktūrinei dilemai skirti daug dėmesio PPO reformos darbotvarkėje;

7.   mano, kad siūloma iniciatyva turėtų pirmiausia būti susijusi su pačiais daugiašalės prekybos sistemos tikslais siekiant abipusės paramos ir darnumo su kitų tarptautinių organizacijų veiksmais; mano, kad ypač reikėtų stiprinti PPO veiklos koordinavimą su TDO, Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO), Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos programos (JTAAP), Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), JT prekybos ir plėtros konferencijos (JTPPK) ir Kioto atsinaujinančių energijos šaltinių programos veikla siekiant užtikrinti didesnį šių organizacijų sprendimų priėmimo darnumą; mano, kad šiuo požiūriu TDO reikėtų suteikti stebėtojos PPO statusą, ir siūlo PPO pagal Prekybos ir aplinkos komiteto modelį įsteigti Prekybos ir tinkamo darbo komitetą;

8.   ragina išsamiau apsvarstyti, kaip į PPO taisyklių taikymo sritį įtraukti ne prekybos klausimus, kad būtų galima sudaryti sąlygas nariams siekti teisėtų politikos tikslų išlaikant galimybę dalyvauti rinkoje; todėl pabrėžia, kad ES turėtų labai remti pastangas priimti tarptautinius standartus ir reikėtų teikti būtiną pagalbą besivystančioms šalims, kad jos galėtų laikytis šių standartų;

9.   ragina JT kartu su PPO apsvarstyti galimybę užmegzti naujus santykius su daugiašalėmis organizacijomis, kad būtų galima užtikrinti jų veiksmų ir įvairių tarptautinių susitarimų bei konvencijų nuoseklumą siekiant tvaraus vystymosi ir naikinti skurdą;

10.   mano, kad pats sunkiausias PPO uždavinys siekiant savo ir JT sistemos nuoseklumo bus užtikrinti, jog laikantis prekybos taisyklių būtų laikomasi visų žmogaus teisių ir socialinių bei aplinkos apsaugos standartų;

11.   pritaria, kad reikėtų skatinti PPO narius stebėti, kaip laikomasi aplinkos apsaugos ir socialinių standartų, tačiau taip pat ragina apsvarstyti, kokių PPO tinkamų priemonių reikėtų imtis socialinio ir aplinkos apsaugos dempingo klausimui spręsti;

12.   pritaria, kad ateityje vertindami prekybos politikos persvarstymo mechanizmą PPO nariai nagrinėtų socialinius, lyčių ir aplinkos apsaugos klausimus, įskaitant užimtumo, darbuotojų teises ir susijusias nuostatas;

13.   ragina diskusijų dalyvius pagalvoti apie ilgų prekybos diskusijų, susidedančių iš raundų, metodą, kai į daugiatemes diskusijas įtraukiamos visos PPO narės pagal „vieną įsipareigojimą“; pripažįsta istorinius šio metodo privalumus įgyvendinant ir kuriant daugiašalę prekybos sistemą ir sudarant sąlygas palaipsniam liberalizavimui, tarpusavio ir abipusiai naudingiems įsipareigojimams; tačiau mano, kad ateityje srityse, kuriose pasiekta pakankama pažanga (pvz., pastaruoju metu sudarant palankesnes prekybos sąlygas), būtų galima taikyti kitus metodus, kurie būtų lankstesni ir veiksmingesni;

14.   mano, kad galėtų būti sukurta geresnė institucinė PPO struktūra labiau atskiriant veiklą, susijusią su derybomis dėl naujų taisyklių ir naujų įsipareigojimų, ir veiklą, susijusią su esamų susitarimų įgyvendinimu; pabrėžia, kokia svarbi pastaroji veikla, kurios jokiais būdais PPO narės negalėtų atsisakyti, neskirdamos išteklių ir politinio dėmesio;

15.   siūlo nuolat iš naujo vertinti galiojančias daugiašales prekybos taisykles jų tikslingumo ir taikymo požiūriais siekiant galbūt jas priimti;

16.   ragina iš naujo apibrėžti ministrų konferencijos vaidmenį ir nustatyti struktūrą; jau pastebi, kad PPO narės dažnai teikia pirmenybę ne tokiems formaliems koordinavimo ir sprendimų priėmimo būdams, ir pažymi, kad 2007 metais nebuvo sušaukta nė vieno Ministrų konferencijos posėdžio, nors Marakešo susitarime įtvirtintos aiškios nuostatos, reglamentuojančios tokių posėdžių dažnumą; ragina PPO nares pasimokyti iš šios raidos;

17.   primena, koks svarbus PPO parlamentinis lygmuo siekiant stiprinti demokratinį legitimumą ir PPO derybų skaidrumą; pabrėžia, koks svarbus PPO parlamentinės konferencijos, kurią drauge rengia Europos Parlamentas ir Tarpparlamentinė sąjunga, atliekamas darbas, todėl reikėtų stiprinti šią veiklą;

18.   primena, kad Parlamento nariams, kurie išrinkti kaip piliečių atstovai, tenka svarbus vaidmuo prekybos derybose ir ypač PPO derybose;

19.   atsižvelgdamas į demokratinės atskaitomybės ir teisėtumo trūkumą PPO, pabrėžia būtinybę steigti PPO parlamentinę asamblėją, kuriai būtų suteikti konsultavimo įgaliojimai, ir pritaria bet kokiai reformai, kuri padėtų stiprinti parlamentarų ryšius su PPO;

20.   ragina PPO narius teikti pakankamai paramos savo parlamentų nariams dalyvauti kuriant jos parlamentinę dimensiją; ragina Komisiją šiuo tikslu imtis iniciatyvų šioje organizacijoje; ragina Komisiją šiuo tikslu imtis iniciatyvų šioje organizacijoje; pabrėžia, kad kol PPO prisiims šią atsakomybę, parlamentinį aspektą joje užtikrins Europos Parlamento ir Tarpparlamentinės sąjungos kartu organizuojama Parlamentinė konferencija dėl PPO;

21.   ragina PPO taikyti demokratiškesnę sprendimų priėmimo sistemą ir atsižvelgti į visų organizacijos narių, t. y. šalių, kurių išsivystymo lygis nevienodas, nuomonę;

22.   mano, kad nebūtų realu ar pageidaujama abejoti konsensuso principu, kuriuo vadovaujamasi priimant sprendimus PPO ir kurio laikantis, priešingai nei pagal (paskirstytų) balsų daugumos principą, galima užtikrinti visų narių lygybę; tačiau mano, kad būtų galima apsvarstyti įvairius būdus, kurie padėtų rasti kiekvienu konkrečiu atveju tokį konsensusą;

23.   teigiamai vertina pirmiau minėtame P. Sutherlando pranešime pateiktus siūlymus dėl keliašalio (angl. plurilateral) požiūrio pasirašant dalyvavimo ir nedalyvavimo susitarimus, kai neįmanoma pasiekti susitarimo, tačiau dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą vadovautis daugiašališkumo principu ir įspėja, kad keliašališkumas nebūtinai naudingas besivystančioms šalims ir gali didinti atotrūkį tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių;

24.   pastebi, kad PPO daugėja neformalių grupių, į kurias susiburia gana daug PPO narių dėl tam tikrų bendrų, sektorinių arba regioninių interesų, ir kad šios grupės dažnai būna naudingos derinant pozicijas ir siekiant kompromisų; ragina PPO nares pamąstyti apie galimybę geriau kontroliuoti tokių grupių sudarymą ir veiklą siekiant skaidrumo ir veiksmingumo ir suteikti šioms grupėms jų veiklai būtinas priemones;

25.   primena, kad svarbiausia, jog visi nariai, ypač mažiausiai išsivysčiusios šalys (MIŠ), lygiomis galimybėmis veiksmingai dalyvautų vykdant kiekvieną daugiašalės prekybos sistemos reformą;

26.   mano, kad svarbiausia – stiprinti aktyvų besivystančių šalių dalyvavimą taip, kad jos jaustųsi visiškai atstovaujamos derybų procese ir galėtų nustatyti, pareikšti ir apginti savo prekybinius interesus, pvz., pradėti taikyti koalicijų, o ne nuolatinių šalių grupių atstovavimo sistemą ir suteikti pakankamų išteklių šių šalių žinioms ir techniniams pajėgumams plėtoti; pabrėžia, kad besivystančioms šalims taip pat būtinai reikia tinkamų išteklių siekiant veiksmingai įgyvendinti PPO taisykles, prisitaikyti prie reformų ir taip geriau dalyvauti pasaulio prekybos sistemoje;

27.   ragina dėti pastangas siekiant skatinti besivystančių šalių dalyvavimą ir atstovavimą joms vykdomosiose tarybose bei stiprinti jų ataskaitų teikimo, skaidrumo ir gero valdymo vidaus sistemas;

28.   pritaria P. Sutherlando pranešimo pasiūlymui įtraukti techninės pagalbos finansavimo susitarimus kaip MIŠ sutartinę teisę, kad pastarosios galėtų reikšmingai dalyvauti daugiašalėje prekybos sistemoje; pabrėžia, kad itin svarbu kurti besivystančių šalių pajėgumus siekiant sustiprinti jų gebėjimą derėtis, nustatyti poreikius ir strategijas bei įgyvendinti PPO įsipareigojimus;

29.   mano, kad vertėtų labiau pasigilinti į pasikartojantį klausimą dėl PPO tam tikros nedidelės tarybos ar valdybos, kuri rengtų ir padėtų lengviau priimti sprendimus konsensuso būdu Bendrojoje taryboje, sukūrimo; tačiau svarsto, kaip būtų galima atstovauti kiekvienu konkrečiu atveju, ir pabrėžia, kad tokiam organui turėtų būti keliami dideli atstovavimo, atskaitingumo visiems PPO nariams ir vidinio skaidrumo reikalavimai;

30.   pabrėžia, kad PPO sekretoriatas atlieka ypač svarbų vaidmenį; yra įsitikinęs, kad sekretoriatas, kuriame proporcingai atstovauja pareigūnai išsivysčiusioms ir besivystančioms šalims, veiksmingiau vykdytų jam patikėtus įgaliojimus;

31.   nori, kad PPO sekretoriato ir generalinio direktoriaus vaidmens klausimas būtų atidžiai apsvarstytas; kelia klausimą dėl principo, pagal kurį sistemą valdo PPO narių vyriausybės (angl. member driven organisation), pernelyg griežto taikymo ribų; mano, kad būtina stiprinti PPO priemones ir finansinius bei žmogiškuosius išteklius; tačiau pažymi, kad suteikus iniciatyvos teises PPO nariams siekiant skatinti kolektyvinį interesą, atsiranda su demokratiniu teisėtumu, atskaitomybe ir skaidrumu susijusių klausimų;

32.   siūlo PPO sekretoriatui palikti tam tikrą veikimo laisvę, kad jis galėtų priimti institucijoms palankių priemonių, siūlyti kompromiso variantus, jei įstringa klausimas, netgi pirmininkauti tam tikrų organų darbui siekiant tęstinumo ir nešališkumo; pabrėžia, kad būtina kartu su šiais pasiūlymais rimtai apsvarstyti sekretoriato narių įdarbinimo tvarką ir jų išteklių atitiktį uždaviniams, kurie šiems nariams patikimi;

33.   įsitikinęs, kad tai, jog nėra besivystančių šalių diferencijavimo nepaisant didelio skirtumo tarp jų ekonominio išsivystymo ir individualių poreikių, gali būti kliūtis priimant veiksmingas priemones dėl šių šalių vadovaujantis Dohos derybų raunde paskelbtu tikslu ir turėti neigiamų padarinių besivystančioms šalims, kurių padėtis dažniausiai yra sunki; ragina pažangesnes besivystančias šalis prisiimti dalį atsakomybės jau pastarajame raunde ir prisidėti atsižvelgiant į savo išsivystymo lygį ir (sektorių) kompetentingumą;

34.   mano, kad, siekiant išlaikyti PPO įtaką vystymuisi, labai svarbu specialias ir diferencijuotas sąlygas išdėstyti nauja redakcija; į naująją redakciją turėtų būti įtraukta nauja PPO priklausančių besivystančių šalių diferenciacija ir atskirų šalių, o ne šalių grupių vystymosi poreikiais grindžiamas požiūris į specialias ir diferencijuotas sąlygas; siūlo, kad taikant veiksmingus diferencijavimo kriterijus būtų atsižvelgiama ne tik į BNP augimą, bet ir į rodiklius, pvz., ekonominio pažeidžiamumo rodiklį bei prekybos ir vystymosi rodiklį;

35.   mano, kad reikėtų rimtai apsvarstyti klausimą, ar reikėtų pagal objektyvius kriterijus, susijusius ne tik su bendruoju nacionaliniu produktu, suskirstyti ne tik besivystančias šalis, bet ir visas kitas PPO nares į kategorijas ir pakategores, kad būtų galima diferencijuotai taikyti esamus susitarimus ir susitarimus, dėl kurių šiuo metu deramasi;

36.   mano, kad visuomenė, piliečiai ir Parlamento nariai turi teisę reikalauti skaidrumo rengiant ir įgyvendinant politikos priemones; džiaugiasi realia pažanga, kurią pasiekė PPO išorinio skaidrumo srityje nuo tada, kai ji buvo įkurta, t. y. nuo 1995 m., ir jos komunikacijos politikos veiksmingumu; pabrėžia, kad svarbu, jog ūkio subjektai ir visi susiję pilietinės visuomenės dalyviai galėtų nuolat gauti kokybišką informaciją apie daugiašales prekybos taisykles ir jų realų įgyvendinimą arba apie bet kurias PPO narių taikomas išlygas;

37.   pritaria PPO generalinio direktoriaus išsakytoms mintims apie vadinamojo aktyvaus skaidrumo sistemų stiprinimą, priežiūrą ir kontrolę, kaip taikomos taisyklės ir kaip PPO narės laikosi prisiimtų įsipareigojimų, siekdamos užtikrinti realų ir visišką įgyvendinimą; ragina PPO ir toliau dėti pastangas šioje srityje, o PPO nares jai suteikti pakankamų išteklių šiam tikslui pasiekti;

38.   primena, kad nuo 1997 m. Susitarimo memorandumas dėl ginčų sprendimo yra derybų, kurios turėtų padėti padaryti aiškesnes kai kurias taisykles ir geriau jas taikyti, tema; apgailestauja, kad taip ilgai nepasiekiama šių derybų rezultatų; pritaria ES pasiūlymui didinti ginčų sprendimo institucijų savarankiškumą;

39.   pritaria, kad taikant ginčų sprendimo procedūrą, ginčo šalių, specialių grupių ir apeliacinio komiteto „esminiai susitikimai“, atsižvelgiant į teisminį procedūros pobūdį, nuo šiol vyktų viešai, kaip įprasta per teismo posėdžius, ir kad dokumentai, ypač suinteresuotųjų šalių ar ekspertų komunikatai, išskyrus retas ir privalomai pateisinamas išimtis, būtų viešai prieinami;

40.   mano, kad PPO ginčų sprendimo sistema apskritai iki šiol gerai veikė, tačiau būtina padaryti kai kuriuos pakoregavimus, t. y. dėl ginčų sprendimo organo rekomendacijų ar sprendimų įgyvendinimo; pritaria ginčų sprendimo sistemos įteisinimui, dėl kurio padidėjo pasitikėjimas PPO įsipareigojimais ir jos nariams sudarytos vienodesnės sąlygos;

41.   pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad ginčų nagrinėjimo taryba traktuotų PPO taisykles taip, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į taikomas tarptautinės aplinkos ir socialinės teisės nuostatas, ir ragina Komisiją bei visas PPO nares esant būtinybei atitinkamai keisti PPO taisykles;

42.   numato galimybę nustatyti šalims, kurios atsisako suderinti savo įstatymus ar priemones su savo įsipareigojimais, sankcijas, kurios būtų naudingos šalims, nukenčiančioms dėl tokių įstatymų ar priemonių, ypač, kai tai silpnos ekonomikos šalys, neturinčios patikimos galimybės imtis teisėtos gynybos priemonių;

43.   ragina PPO nares pasinaudoti galimybe ir dalyvauti didesnėse diskusijose apie galimą šios organizacijos reformą, kad būtų toliau vykdoma ir baigiama susitarimo memorandumo peržiūra;

44.   mano, kad PPO sistemoje taip pat reikėtų skatinti pozityvią jos narių integraciją, kuri būtų vykdoma mažinant ar šalinant prekybos kliūtis (negatyvi integracija);

45.   mano, kad į tokių diskusijų programą reikėtų taip pat įtraukti klausimą dėl stojimo į PPO; apgailestauja, kad dėl tik vienos ar kelių PPO narių nepritarimo kai kurios derybos dėl stojimo į PPO kartais užtrunka ilgiau nei priimtina;

46.   ragina PPO nares apsvarstyti mintį dėl atskiro pasirengimo narystei statuso šalims kandidatėms, kurios, dar neužbaigusios dvišalių derybų dėl patekimo į rinką su pagrindiniais partneriais organizacijoje, nedelsdamos įsipareigoja vykdyti visas pareigas, atsirandančias laikantis esamų taisyklių; pabrėžia tai, kad sprendimas priimti naują valstybę narę į PPO ar jos nepriimti visuomet turėtų būti priimamas remiantis vien tik prekybiniais kriterijais;

47.   mano, kad ES iniciatyva „Viskas, išskyrus ginklus“ yra geras MIŠ patekimo į rinką pavyzdys;

48.   primena, kad neįgyvendintos Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXXVIII straipsnio 2 dalies a punkto nuostatos, pagal kurias visos PPO narės įsipareigoja stabilizuoti ir gerinti rinkos sąlygas pagrindiniams, MIŠ ypač svarbiems produktams, ir laiko ryžtingus veiksmus, kurių ketinama imtis sprendžiant su šiomis nuostatomis susijusį klausimą, svarbia PPO reformos dalimi;

49.   pabrėžia, kad diskusijos apie PPO reformą turėtų būti vien tik politinio pobūdžio darbas, taigi norint jį sėkmingai užbaigti, reikės didelio PPO narių atsidavimo ir ryžto; leidžia valstybėms narėms pačioms priimti sprendimą dėl PPO organo, kuris galėtų šiuos darbus atlikti, ir dėl to, kokį vaidmenį galėtų šiuo klausimu atlikti generalinis direktorius; tačiau prašo PPO narių parlamentų prisijungti prie šio darbo ir įnešti savo indėlį dalyvaujant PPO tarpparlamentinėje konferencijoje;

50.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams ir kitų PPO narių vyriausybėms ir parlamentams ir PPO.

---

(1)  OL C 296, 2000 10 18, p. 121.

(2)  OL C 112 E, 2002 5 9, p. 326.

(3)  OL C 177 E, 2002 7 25, p. 290.

(4)  OL C 77 E, 2004 3 26, p. 393.

(5)  OL C 92 E, 2006 4 20, p. 397.

(6)  OL C 285 E, 2006 11 22, p. 126.

(7)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 155.

(8)  „PPO ateitis. Kaip įveikti institucinius išbandymus naujajame tūkstantmetyje?“, Generalinio direktoriaus Supachai Panitchpakdi Konsultacinės tarybos pranešimas (PPO, 2005 m. sausio mėn.).

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/83

---

Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba

P6_TA(2008)0181

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EB ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos laisvosios prekybos susitarimo

(2009/C 259 E/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 1990 m. liepos 13 d. rezoliuciją dėl sudarytino EEB ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos laisvosios prekybos susitarimo (1) svarbos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1990 m. liepos 13 d. rezoliuciją dėl sudarytino EEB ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos laisvosios prekybos susitarimo (1) svarbos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją „Pasaulinė Europa. Išoriniai konkurencingumo aspektai“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją „Pasaulinė Europa. Išoriniai konkurencingumo aspektai“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl bendrosios Europos pozicijos dėl nepriklausomų turto fondų (COM(2008)0115), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl bendrosios Europos pozicijos dėl nepriklausomų turto fondų (COM(2008)0115),

| — | atsižvelgdamas į Maskate (Omano Sultonatas) 2001 m. gruodžio 31 d. priimtą Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos (PĮBT) šalių ekonominį susitarimą ir 2002 m. gruodžio 21 d. PĮBT priimtą Dohos deklaraciją dėl Persijos įlankos arabų valstybių bendradarbiavimo tarybos muitų sąjungos sudarymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Maskate (Omano Sultonatas) 2001 m. gruodžio 31 d. priimtą Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos (PĮBT) šalių ekonominį susitarimą ir 2002 m. gruodžio 21 d. PĮBT priimtą Dohos deklaraciją dėl Persijos įlankos arabų valstybių bendradarbiavimo tarybos muitų sąjungos sudarymo,

| — | atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 188c straipsnį ir 188n straipsnio 6 dalies a punkto v papunktį, pagal kuriuos Taryba privalo prašyti Parlamento sutikimo prieš sudarydama bet kokį tarptautinį susitarimą, aprėpsiantį sritis, kurioms taikoma įprastinė teisėkūros procedūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 188c straipsnį ir 188n straipsnio 6 dalies a punkto v papunktį, pagal kuriuos Taryba privalo prašyti Parlamento sutikimo prieš sudarydama bet kokį tarptautinį susitarimą, aprėpsiantį sritis, kurioms taikoma įprastinė teisėkūros procedūra,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento metinius pranešimus apie žmogaus teises, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento metinius pranešimus apie žmogaus teises,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi ES turėtų toliau teikti pirmenybę Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) nustatytai taisyklėmis grindžiamai daugiašalei prekybos sistemai, kuri yra geriausias sąžiningų ir teisingų tarptautinės prekybos taisyklių forumas ir pagal kurią užtikrinama, kad šių taisyklių bus laikomasi, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES turėtų toliau teikti pirmenybę Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) nustatytai taisyklėmis grindžiamai daugiašalei prekybos sistemai, kuri yra geriausias sąžiningų ir teisingų tarptautinės prekybos taisyklių forumas ir pagal kurią užtikrinama, kad šių taisyklių bus laikomasi,

| B. | kadangi pagarba žmogaus teisėms ir jų skatinimas yra svarbi visų ES sudaromų susitarimų su bet kuria šalimi dalis, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagarba žmogaus teisėms ir jų skatinimas yra svarbi visų ES sudaromų susitarimų su bet kuria šalimi dalis,

| C. | kadangi PĮBT yra šešta pagal dydį ES eksporto rinka, o ES yra pagrindinė PĮBT prekybos partnerė; kadangi ES eksportas į PĮBT šalis yra įvairus, didžiąją dalį (2006 m. 56 proc.) sudaro mašinos ir transporto medžiagos, o ES importą iš PĮBT šalių daugiausia sudaro kuras ir jo dariniai, |
| --- | --- |

C.

kadangi PĮBT yra šešta pagal dydį ES eksporto rinka, o ES yra pagrindinė PĮBT prekybos partnerė; kadangi ES eksportas į PĮBT šalis yra įvairus, didžiąją dalį (2006 m. 56 proc.) sudaro mašinos ir transporto medžiagos, o ES importą iš PĮBT šalių daugiausia sudaro kuras ir jo dariniai,

| D. | kadangi PĮBT šalys pagal ES bendrąją lengvatų sistemą (BLS) dabar naudojasi lengvatine prieiga prie ES rinkos, |
| --- | --- |

D.

kadangi PĮBT šalys pagal ES bendrąją lengvatų sistemą (BLS) dabar naudojasi lengvatine prieiga prie ES rinkos,

| E. | kadangi ES įmonės PĮBT šalyse vis dar susiduria su rimtomis prekybos kliūtimis ir kadangi ES įmones nuo siekio investuoti į vietos bendroves ypač sulaiko viršutinė 50 proc. riba akcijų nuosavybei, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES įmonės PĮBT šalyse vis dar susiduria su rimtomis prekybos kliūtimis ir kadangi ES įmones nuo siekio investuoti į vietos bendroves ypač sulaiko viršutinė 50 proc. riba akcijų nuosavybei,

1.   mano, kad prekybos susitarimas su PĮBT veiksmingai papildo daugiašalę PPO sistemą, jeigu pagal jį ne tik mažinami tarifai, bet ir numatomos su prekyba susijusios kokybinės sąlygos, įskaitant veiksmingas nuostatas dėl žmogaus teisių ir socialinių bei aplinkos standartų;

2.   atsižvelgdamas į tvaresnių prekybos būdų poreikį, mano, kad, norint kovoti su klimato kaita, prieiga prie energijos šaltinių turėtų būti nustatoma pagal daugiašales taisykles ir tam neturėtų kliudyti dvišaliai prekybos susitarimai, kuriuos sudarant siekiama palankiausių prieigos sąlygų;

3.   nerimauja dėl derybų proceso vilkinimo, bet su susidomėjimu atkreipia dėmesį į 2007 m. padarytą didelę pažangą; ragina abi šalis siekti derybų dar neišspręstais klausimais pažangos prieš 2008 m. gegužės 26 d. vyksiantį ES ir PĮBT ministrų aukščiausiojo lygio susitikimą;

4.   ragina ES institucijas ir PĮBT vystyti ir plėtoti draugiškus ekonominius santykius ir taip stiprinti savo politinį ir socialinį dialogą;

Abipusis patekimas į rinkas

5.   pabrėžia itin didelę prieigos prie rinkų, t. y. ne tik kvotų ir tarifų mažinimo ar panaikinimo, bet ir netarifinių kliūčių liberalizavimo, svarbą;

6.   prašo Komisijos atidžiai apibūdinti priemones produktų standartų srityje (parama stiprinant gebėjimus ir keitimasis žmogiškaisiais ištekliais); primena, kad galutinis susitartų standartų tikslas yra jų laikymasis, todėl juos reikia įtraukti į ginčų sprendimo mechanizmą;

7.   teikia pirmenybę veiksmingam intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimui; ragina sudaryti laisvosios prekybos susitarimą, kurio esminiu elementu taptų mokslinis ir techninis bendradarbiavimas bei intelektinė nuosavybė;

8.   reiškia nerimą dėl galimų konkurencijos iškraipymų, kuriuos kai kuriose PĮBT šalyse lemia viešosios subsidijos ir kitos lengvatos, susijusios su prieiga prie žaliavų mažesnėmis nei pasaulinės kainomis, kurias moka ES ūkio subjektai, ir mano, kad pagal laisvosios prekybos susitarimą turėtų būti dar kartą tvirtinamos esamos PPO subsidijų ir išlyginamųjų priemonių taisyklės;

9.   reiškia nerimą dėl asimetriško tarpvalstybinių investicijų augimo, nes PĮBT regione sumažėjo ES investicijų, o PĮBT investicijų ES padaugėjo; todėl siūlo glaudžiau bendradarbiauti konkurencijos politikos srityje;V

10.   pabrėžia, kad per trumpą laiką turėtų būti panaikintos visos eksporto subsidijos; mano, kad pirmenybė taip pat turėtų būti teikiama kiekybiniams apribojimams;

Sektoriaus klausimai

11.   pabrėžia, kad pagal susitarimą svarbu toliau liberalizuoti paslaugas ir investicijas, taip pat viešuosius pirkimus, tuo pat metu gerbiant poreikį visiems užtikrinti visuotines, prieinamas ir tausias bei aukštos kokybės standartus atitinkančias viešąsias paslaugas prieinamomis kainomis;

12.   mano, kad pagal susitarimą turėtų būti siekiama skatinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę, susijusias su nepriklausomų turto fondų investicijomis;

13.   yra susirūpinęs dėl tokių netarifinių kliūčių kaip verslo paslaugų ribojimas, kai sumažinus nepagrįstų kliūčių skaičių PĮBT įmonės turėtų galimybę pirkti mažesnėmis kainomis ir naudotis veiksmingesnėmis bankininkystės, draudimo ir teisės paslaugomis;

14.   palankiai vertina pirmiau minėtą Komisijos komunikatą dėl bendrosios Europos pozicijos dėl nepriklausomų turto fondų, ypač pasiūlymą dėl elgesio kodekso, reglamentuojančio jų investicinę veiklą; pabrėžia tai, kad svarbu vertinti šių fondų dalyvavimą pažeidžiamuose Europos sektoriuose;

15.   ragina įtraukti nuostatą, įpareigojančią PĮBT naftos chemijos pramonės gamintojus žaliavas inkorporuoti tarptautinėmis kainomis; mano, kad galimybė įsigyti žaliavų mažomis kainomis turėtų būti laikoma sąžiningą konkurenciją iškraipančiomis subsidijomis, todėl PPO kontekste tokia galimybė turėtų būti laikoma dempingu;

16.   prašo Komisijos ateityje vykstant prekybai tarp valstybių narių ir PĮBT skatinti naudoti eurą;

Tvarus vystymasis

17.   pabrėžia, kad veiksmingos nuostatos dėl žmogaus teisių yra esminė laisvosios prekybos susitarimo su bet kuria šalimi ar regionu dalis ir turėtų būti įtrauktos į susitarimą numatant galiojimo sustabdymo sąlygą;

18.   mano, kad ambicingas skyrius dėl tvaraus vystymosi yra svarbi susitarimo dalis ir primena, kad pagrindinis tikslas yra sutartų standartų laikymasis; atkreipia dėmesį į tai, kad šiam skyriui turi būti taikomas įprastinis ginčų sprendimo mechanizmas;

19.   mano, kad PĮBT valstybėms narėms ratifikavus ir visiškai įgyvendinus sistemą, sukurtą sekant JT konvencija dėl kovos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, JT konvencija dėl kovos prieš korupciją ir Tarptautine konvencija dėl visų migruojančių darbuotojų ir jų šeimos narių teisių apsaugos, iš esmės būtų užtikrinta, kad laisvosios prekybos susitarimas padėtų skatinti kovą su korupcija, skaidrumą ir socialinius standartus;

20.   primygtinai pabrėžia, kad 1948 m. gruodžio 10 d. JT visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje numatyta pagarba demokratijos principams ir pagrindinėms teisėms turėtų būti šalių vidaus ir tarptautinės politikos pagrindas; remia PĮBT šalių pastangas siekiant kovoti su moterų diskriminacija, ypač darbo rinkoje;

21.   tikisi, kad pagal susitarimą šalys bus įpareigojamos ratifikuoti esmines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas ir užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą; ragina Komisiją apsvarstyti būdus skatinti šalis, gerinančias darbo standartus, ypač atsižvelgiant į migruojančius darbuotojus, kurie daugelyje PĮBT šalių sudaro didžiausią darbo jėgos dalį;

22.   siūlo sukurti mechanizmą, kurio pagalba pripažintos žmogaus teisių, darbuotojų ir darbdavių organizacijos galėtų pateikti prašymus imtis veiksmų, o šie prašymai turėtų būti išnagrinėjami per nustatytą laikotarpį ir jų pagrindu būtų galima nuolat stebėti ir persvarstyti nuostatas, siekiant išlaikyti spaudimą darbuotojų teisių pažeidėjų atžvilgiu;

23.   prašo Komisijos pateikti atnaujintą poveikio tvarumui vertinimą, ypač susijusį su priemonėmis, kurių gali prireikti siekiant sumažinti neigiamą poveikį tam tikroms grupėms ar sektoriams;

24.   prašo Komisijos apsvarstyti dėl abipusio liberalizavimo vykstančią prekybos modelių kaitą, o ypač tai, kaip tai atsiliepia BLS lengvatų praradimui, siekiant nustatyti, koks tarifų mažinimas būtų palankiausias;

25.   pabrėžia, kad pagal laisvosios prekybos susitarimą turėtų būti skatinamas ES ir PĮBT bendradarbiavimas, ypač tokiose srityse, kaip tvarus vystymasis, klimato kaita ir energijos naudojimo efektyvumas, įskaitant nuostatas dėl atsinaujinančios energijos bei programos Galileo;

26.   ragina abi šalis peržiūrėti glaudesnio bendradarbiavimo sritis atsižvelgiant į esamą Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros valstybių partnerystę, ypač tiesioginių užsienio investicijų srityje;

Europos Parlamento vaidmuo

27.   tikisi, kad Lisabonos sutartis įsigalios prieš pasibaigiant deryboms, todėl tokiam susitarimui turės pritarti Parlamentas; ragina Komisiją pateikti Parlamentui 2001 m. įgaliojimus derėtis;

*

- *

28.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei PĮBT šalims ir PĮBT generaliniam sekretoriui.

---

(1)  OL C 231, 1990 9 17, p. 216.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0196.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0206.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/86

---

Žalioji knyga dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais

P6_TA(2008)0182

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais (2007/2203(INI))

(2009/C 259 E/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į žaliąją knygą dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais (COM(2007)0140), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į žaliąją knygą dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais (COM(2007)0140),

| — | atsižvelgdamas į Briuselio Europos Vadovų Tarybos (2007 m. kovo 8–9 d.) pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, ypač I priedą „Europos energetikos politika“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Briuselio Europos Vadovų Tarybos (2007 m. kovo 8–9 d.) pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, ypač I priedą „Europos energetikos politika“,

| — | atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Naudojimasis rinka siekiant ekonomiškesnės aplinkos politikos“ (Nr. 1/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Naudojimasis rinka siekiant ekonomiškesnės aplinkos politikos“ (Nr. 1/2006),

| — | atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 2 ir 6 straipsnius, pagal kuriuos, siekiant skatinti aplinką tausojančią ekonominės veiklos plėtrą, įvairiuose ES politikos sektoriuose turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 2 ir 6 straipsnius, pagal kuriuos, siekiant skatinti aplinką tausojančią ekonominės veiklos plėtrą, įvairiuose ES politikos sektoriuose turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus,

| — | atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 175 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 175 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2179/98/EB dėl Europos bendrijos politikos ir veiksmų, susijusių su aplinka ir tvaria plėtra, programos „Tvarumo link“ (1) persvarstymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2179/98/EB dėl Europos bendrijos politikos ir veiksmų, susijusių su aplinka ir tvaria plėtra, programos „Tvarumo link“ (1) persvarstymo,

| — | atsižvelgdamas į ES tvaraus vystymosi strategijos peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES tvaraus vystymosi strategijos peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į Šeštąją ES aplinkosaugos veiksmų programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šeštąją ES aplinkosaugos veiksmų programą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento rezoliucijas dėl miesto aplinkos (2), atliekų prevencijos ir perdirbimo (3) ir dėl tausaus gamtinių išteklių naudojimo (4) dėl tausiojo pesticidų naudojimo (5) teminių strategijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento rezoliucijas dėl miesto aplinkos (2), atliekų prevencijos ir perdirbimo (3) ir dėl tausaus gamtinių išteklių naudojimo (4) dėl tausiojo pesticidų naudojimo (5) teminių strategijų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl pasaulio klimato kaitos apribojimo iki 2 laipsnių Celsijaus. Pasirengimas Balyje vyksiančiai konferencijai klimato kaitos klausimais ir tolesniems veiksmams (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl pasaulio klimato kaitos apribojimo iki 2 laipsnių Celsijaus. Pasirengimas Balyje vyksiančiai konferencijai klimato kaitos klausimais ir tolesniems veiksmams (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos, Ekonomikos ir pinigų politikos, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetų nuomones (A6-0040/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos, Ekonomikos ir pinigų politikos, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetų nuomones (A6-0040/2008),

| A. | kadangi atsižvelgiant į duomenis apie klimato kaitą reikia veikti energingai, siekiant apriboti šio reiškinio poveikį, ir kadangi Europos Vadovų Taryba nustatė tikslą iki 2020 m. 20 proc. ir iki 2050 m. 60 proc. sumažinti į aplinką išmetamo CO2 kiekį, kadangi Europos Vadovų Taryba taip pat nustatė tikslą, kad atsinaujinančių energijos šaltinių energija sudarytų 20 proc. sunaudojamos energijos ir kad iki 2020 m. būtų 20 proc. pagerintas efektyvus energijos naudojimas, |
| --- | --- |

A.

kadangi atsižvelgiant į duomenis apie klimato kaitą reikia veikti energingai, siekiant apriboti šio reiškinio poveikį, ir kadangi Europos Vadovų Taryba nustatė tikslą iki 2020 m. 20 proc. ir iki 2050 m. 60 proc. sumažinti į aplinką išmetamo CO2 kiekį, kadangi Europos Vadovų Taryba taip pat nustatė tikslą, kad atsinaujinančių energijos šaltinių energija sudarytų 20 proc. sunaudojamos energijos ir kad iki 2020 m. būtų 20 proc. pagerintas efektyvus energijos naudojimas,

| B. | kadangi minėtoje 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje Parlamentas pabrėžia, kad pramoninės šalys turi įsipareigoti, palyginti su 1990 m. lygiu, iki 2020 m. išmetamų dujų kiekį sumažinti bent 30 proc., o iki 2050 m. – 60–80 proc., |
| --- | --- |

B.

kadangi minėtoje 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje Parlamentas pabrėžia, kad pramoninės šalys turi įsipareigoti, palyginti su 1990 m. lygiu, iki 2020 m. išmetamų dujų kiekį sumažinti bent 30 proc., o iki 2050 m. – 60–80 proc.,

| C. | kadangi didėja įvairi tarša ir kyla pavojus išnaudoti gamtos šaltinius, |
| --- | --- |

C.

kadangi didėja įvairi tarša ir kyla pavojus išnaudoti gamtos šaltinius,

| D. | kadangi didėja daugelio rūšių gyvūnų ar augalų išnykimo pavojus ir kadangi ES nustatė tikslą iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi didėja daugelio rūšių gyvūnų ar augalų išnykimo pavojus ir kadangi ES nustatė tikslą iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą,

| E. | kadangi ES vis daugėja kelių transporto, ypač gabenančio prekes, ir dėl to išauga energijos naudojimas, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES vis daugėja kelių transporto, ypač gabenančio prekes, ir dėl to išauga energijos naudojimas,

| F. | kadangi rinkos principu pagrįstos priemonės yra svarbūs instrumentai įgyvendinant principą „teršėjas moka“ ir apskritai ekonomiškai atsižvelgiant į nematomas gamybos ir vartojimo sąnaudas, kylančias dėl žmonių sveikatos ir aplinkos blogėjimo, |
| --- | --- |

F.

kadangi rinkos principu pagrįstos priemonės yra svarbūs instrumentai įgyvendinant principą „teršėjas moka“ ir apskritai ekonomiškai atsižvelgiant į nematomas gamybos ir vartojimo sąnaudas, kylančias dėl žmonių sveikatos ir aplinkos blogėjimo,

| G. | kadangi valstybių narių aplinkos mokesčiai (skirtingose valstybėse narėse jie sudaro nuo 2 iki 5 proc. BVP) ir rinkos priemonės labai skiriasi ir kadangi aplinkos mokesčių dalis valstybių narių BVP per penkis metus sumažėjo, |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybių narių aplinkos mokesčiai (skirtingose valstybėse narėse jie sudaro nuo 2 iki 5 proc. BVP) ir rinkos priemonės labai skiriasi ir kadangi aplinkos mokesčių dalis valstybių narių BVP per penkis metus sumažėjo,

| H. | kadangi vidutiniškai 76 proc. su aplinka susijusių mokesčių sudaro energijos mokesčiai, o transporto – 21 proc., |
| --- | --- |

H.

kadangi vidutiniškai 76 proc. su aplinka susijusių mokesčių sudaro energijos mokesčiai, o transporto – 21 proc.,

| I. | kadangi namų ūkiams tenka didžioji aplinkos mokesčių dalis, nors visų didžiausi energijos, vandens ir transporto naudotojai yra kiti ekonomikos sektoriai, |
| --- | --- |

I.

kadangi namų ūkiams tenka didžioji aplinkos mokesčių dalis, nors visų didžiausi energijos, vandens ir transporto naudotojai yra kiti ekonomikos sektoriai,

| J. | kadangi aplinkai kenksmingos veiklos subsidijų reforma gali prisidėti sprendžiant klimato kaitos problemas, skatinant tvarų vystymąsi ir saugant tarptautinį ES konkurencingumą, |
| --- | --- |

J.

kadangi aplinkai kenksmingos veiklos subsidijų reforma gali prisidėti sprendžiant klimato kaitos problemas, skatinant tvarų vystymąsi ir saugant tarptautinį ES konkurencingumą,

| K. | kadangi prognozės, susijusios su visuotiniu klimato kaitos poveikiu, neturi skatinti atotrūkio tarp ekonomikos augimo, gamybos būdų ir vartojimo, bet turėtų padėti keisti mūsų vystymosi socialinį ekonominį modelį, |
| --- | --- |

K.

kadangi prognozės, susijusios su visuotiniu klimato kaitos poveikiu, neturi skatinti atotrūkio tarp ekonomikos augimo, gamybos būdų ir vartojimo, bet turėtų padėti keisti mūsų vystymosi socialinį ekonominį modelį,

| L. | kadangi dabartiniai ekonominiai BVP rodikliai jau nebepakankami norint tinkamai įvertinti socialines, ekonomines ir ekologines realijas, ir kadangi juos skaičiuojant neatsižvelgiama į žmogaus veiklos padarinius aplinkai, su kuriais turime kovoti, norint geriau atsižvelgti į tokius pokyčius skaičiuojant sukurtą turtą, reikėtų nustatyti naujų aplinkosaugos rodiklių, |
| --- | --- |

L.

kadangi dabartiniai ekonominiai BVP rodikliai jau nebepakankami norint tinkamai įvertinti socialines, ekonomines ir ekologines realijas, ir kadangi juos skaičiuojant neatsižvelgiama į žmogaus veiklos padarinius aplinkai, su kuriais turime kovoti, norint geriau atsižvelgti į tokius pokyčius skaičiuojant sukurtą turtą, reikėtų nustatyti naujų aplinkosaugos rodiklių,

Pastabos dėl žaliosios knygos

1.   džiaugiasi, kad primenamas principas „teršėjas moka“, bet apgailestauja, kad šis principas menkai siejamas arba visiškai nesiejamas su esamos aplinkosaugos politikos priemonių rengimu ir pritaikymu; pabrėžia, kad principas „teršėjas moka“ padeda nustatyti tikrąją gaminio kainą, įskaitant aplinkos valymo ir atkūrimo po gamybos išlaidas, pabrėžia, kad įskaičiavus visas išorines išlaidas, gamybos ar taršių produktų lemiamos išlaidos galų gale bus didesnės, nes prevencija kainuoja mažiau negu atkūrimas ar sanavimas;

2.   apgailestauja, kad nebuvo išsamiai ištirti į vartotoją orientuotų rinkos priemonių diferenciacijos pranašumai gamintojui;

3.   pabrėžia, kad principo „teršėjas moka“ negalima apriboti priverčiant mokėti galutinį vartotoją, t. y. namų ūkius;

4.   apgailestauja, kad žaliojoje knygoje pagrindinis dėmesys skiriamas atmosferos taršai ir klimato atšilimui ir nepakankamai įvertinamas visas neigiamas kitų gamybos, paskirstymo ir vartojimo būdų poveikis aplinkai;

5.   pritaria Komisijos nuomonei dėl rinkos priemonių įvairovės bei mokesčių ir rinkliavų skirtumo, kadangi pastarosios paprastai reiškia aiškiai apibrėžtos paslaugos ar išlaidų apmokėjimą; pabrėžia, kad norint pasiekti aplinkos ir sveikatos apsaugos bei tvaraus vystymosi strategijos tikslus, būtinos tiek skatinamosios, tiek atgrasomosios priemonės;

6.   apgailestauja, kad per mažas dėmesys skiriamas tarptautiniam lygmeniui ir kad ne visuomet imamasi priemonių siekiant maksimaliai sumažinti regionų ir pramonės sektorių konkurencijos iškraipymus;

Priemonės

7.   pritaria žaliajai knygai; ragina Komisiją parengti aiškią strategiją, kaip naudoti rinkos priemones siekiant įkainoti aplinkos žalą ir ištaisyti su tuo susijusius rinkos trūkumus, apimančius apmokestinimą, ES dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos (ILPS) peržiūrą, prekybą ir technologijų politiką;

8.   ragina Komisiją, rengiant savo rinkos priemonių įgyvendinimo strategiją, apsvarstyti ir parengti išsamią šiuo metu ES naudojamų aplinkosaugos reguliavimo priemonių veiksmingumo ataskaitą, siekiant nustatyti, kuriose srityse tiktų esamus teisės aktus pakeisti rinkos priemonėmis;

9.   prašo Komisiją pasinaudoti esamų rinkos priemonių lyginamuoju tyrimu, siekiant įvertinti šių priemonių veiksmingumą ir paskatinti keitimąsi gerąja patirtimi tarp valstybių narių;

10.   ragina Europos Sąjungą atskirti ekonominę gerovę „bruto“ vienam gyventojui nuo ekonominės, socialinės ir ekologinės gerovės „neto“, pvz., tikrojo pažangos rodiklio (TPR); todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares: nuodugniau išnagrinėti galimybę įvertinti Europos augimą, naudojantis „žaliaisiais“ rodikliais (7), atsižvelgiant į prarastą turtą, susijusį su aplinkai padaryta žala;

11.   pripažįsta, kad visų aplinkosaugos išlaidų įskaičiavimas yra pagrindinė išankstinė sąlyga siekiant sukurti sąžiningą konkurenciją tarp įvairių įmonių ir padauginti ekonominių paskatų skatinti švarią gamybą ir švarų vartojimą bei raginti diegti naujoves švaresnių technologijų srityje;

12.   pripažįsta, kad nesugebėjimo įtraukti aplinkosaugos išlaidų reiškia aplinkai kenksmingos veiklos rėmimą;

13.   pabrėžia, kad ES valstybėse narėse teikiama daug subsidijų aplinkai kenksmingai veiklai, todėl didėja taršos mastas ir smarkiai pažeidžiamas principas „teršėjas moka“;

Principai

14.   pabrėžia, kad principas „teršėjas moka“ yra vienas iš ES aplinkosaugos politikos ramsčių, jo išorinės išlaidos įskaičiuojamos į rinkos kainas, kad atspindėtų realias gamybos išlaidas ar aplinkai bei sveikatai padarytą žalą; pažymi, kad principas „teršėjas moka“ daugumoje valstybių narių taikomas toli gražu nepakankamai;

15.   pažymi, kad rinkos priemonės apima daug būdų konkretiems tikslams siekti – perduodamus leidimus, kuriais siekiama sumažinti taršą (pavyzdžiui, išmetamą CO2 kiekį); ekologinius mokesčius, kuriais siekiama pakeisti kainas ir atitinkamai gamintojų ir vartotojų elgesį; ekologines rinkliavas, skirtas aplinkosaugos tarnybų išlaidoms padengti; aplinkosaugos subsidijas, skirtas švaresnių technologijų plėtrai remti, ir kt.;

16.   pripažįsta, kad aplinkosaugos tikslams remti skirtos rinkos priemonės yra veiksmingiausias būdas, kaip galima pasiekti aplinkosaugos tikslų už prieinamą kainą; pabrėžia, kad šios priemonės turi būti papildytos kitomis, pvz., efektyvumo standartai, taršos mažinimo tikslai ir kt.;

17.   pažymi, kad rinkos priemonės atliks svarbų vaidmenį siekiant, kad iki 2020 m. atsinaujinančios energijos dalis sudarytų 20 proc. bendro sunaudojamos energijos kiekio;

18.   mano, kad siekiant su tvariu vystymusi ir ekonomika be anglies dioksido susijusių pokyčių reikia derinti įvairias atgrasomąsias priemones (pvz., mokesčius, kitas rinkliavas) ir skatinamąsias priemones (pvz., prekybos sistemas);

19.   pabrėžia, kad sukūrus priemonių derinius taps lengviau optimaliai naudotis rinkos priemonėmis; šiuo atžvilgiu mano, kad RP gali labai padėti siekti Lisabonos darbotvarkės tikslų;

20.   mano, kad energetikos ir klimato politikos priemonės, dėl kurių, remiantis bendrąja koncepcija, sprendžiama ES ir valstybių narių lygmeniu, turi būti suderintos su tikslais, dėl kurių buvo susitarta Lisabonoje ir Geteborge;

21.   mano, kad rinkos priemonės – tinkamas ir veiksmingas būdas išorės poveikiui įtraukti – turėtų būti naudojamos gerokai dažniau, tačiau jos neturėtų pakeisti administracinių priemonių, o tik jas papildyti;

22.   pabrėžia, kad rinkos priemonių taikymas siekiant sumažinti taršą ir neigiamus jos padarinius aplinkai turi, būti pagrįstas veiksmingumu; mano, kad dėl rinkos priemonių taikymo atsiradusius socialinius padarinius galima būtų atitaisyti specifinėmis priemonėmis, pvz., nustatant mažiausias kainas, sumažintus tarifus, teikiant subsidijas nedideles pajamas gaunantiems namų ūkiams ir kt.; mano, kad būtina priimti priemones, pagal kurias būtų skiriamos nuobaudos už pernelyg didelį vartojimą;

23.   remia 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvoje 2003/96/EB, pakeičiančioje Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (8) (Energijos mokesčių direktyva) numatyta, jog tam tikromis aplinkybėmis apmokestinimas gali būti visiškai arba iš dalies pakeistas alternatyviomis rinkos priemonėmis, įskaitant ir ES ILPS;

24.   pabrėžia, kad svarbų vaidmenį, siekiant aplinkos apsaugos tikslų, atlieka aplinkos mokesčiai;

25.   mano, kad ES rinkos priemonės neturi būti apribotos vien tik išmetamųjų teršalų leidimų arba kvotų prekybos sistemomis ir kad reikia numatyti kitų galimų modelių, kaip antai anglies dioksido mokesčio įvedimas sumažinant subsidijas iškastinių energijos šaltinių sektoriui;

26.   pabrėžia, kad su aplinkosauga susiję mokesčiai visų pirma turėtų būti laikomi ne mokesčių įplaukų didinimo, o priimtinos kainos priemone užkirsti kelią bet kokiai kenksmingai taršai aplinkos būklės blogėjimui, taigi drauge ir priemone didinti visuomenės gerovę; pabrėžia, kad neigiamų veiksnių, pvz., taršos, apmokestinimas turėtų būti kompensuojamas sumažinant mokesčius, taikomus teigiamiems veiksniams, pvz., darbui;

27.   primena, kad, nepaisant vienbalsiškumo principo mokesčių srityje, sutartyse taip pat numatyta glaudesnio bendradarbiavimo galimybė ir kad taikomas atviro koordinavimo metodas; todėl ragina valstybes nares priimti sprendimus aplinkos mokesčių srityje Europos lygmeniu, kad būtų išvengta bet kokio mokesčių dempingo;

28.   pažymi, kad didesnis ES aplinkos mokesčių koordinavimas ir dalijimasis geriausiąja patirtimi palengvintų reformą; ypač remia pasiūlymus leisti valstybėms narėms mažinti PVM tarifus arba siūlyti mokesčių lengvatas už energiją taupančius produktus; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų nuspręsti, kas labiausiai tinka jų mokesčių sistemoms;

29.   atkreipia dėmesį į aplinkos mokesčių reformų naudą; ragina valstybes nares inter alia įgyvendinti reformas, skirtas energijos stygiui mažinti ir mažai anglies dioksido išskiriančioms technologijoms ir energijos taupymo, efektyvaus energijos naudojimo bei atsinaujinančių energijos šaltinių technologijoms remti;

30.   remia nuostatą dėl darbo mokesčių sumažinimo nacionaliniu lygmeniu, tačiau pabrėžia, kad šis sumažinimas susijęs ne tik su aplinkos mokesčių reforma;

31.   mano, kad kainų keitimas yra viena iš priemonių gamybos ir vartojimo būdams paveikti ir paskatinti vartotojus rinktis aplinką tausojančias transporto priemones (pvz., mažinti viešojo transporto priemonių naudojimo kainas); mano, kad bet koks kainų kilimas dėl rinkos priemonių naudojimo turi būti iš anksto numatytas ir turi būti atsižvelgta į konkrečias kiekvienos valstybės narės aplinkybes; tačiau pabrėžia, kad tokios priemonės poveikis gali būti ribotas dėl mažo kai kurių sektorių ir kai kurių vartotojų kategorijų lankstumo;

32.   pabrėžia, kad būtina turėti tikslius duomenis apie viso produktų ir paslaugų būvio ciklo aplinkos ir socialines sąnaudas; ragina Komisiją pasiūlyti šių sąnaudų įvertinimo metodų;

33.   džiaugiasi neseniai Komisijos, Europos Parlamento, ESBO, Pasaulio gamtos fondo ir Romos klubo surengta konferencija tema „Ne tik BVP“ ir pagrindinėmis jos išvadomis; pabrėžia, kad siekiant išmatuoti mūsų visuomenės gerovę ir pažangą, be BVP, svarbu remtis ir kitais rodikliais, ypač susijusiais su ekonomikos augimo poveikiu atmosferai ir ekosistemoms;

34.   mano, kad rinkos priemonės gali padėti skatinti ekologijos srities mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą, kadangi aplinkai kenksmingų arba ekologijos standartų neatitinkančių gaminių ir paslaugų apmokestinimas gamintojams taps akstinu investuoti į energetikos požiūriu veiksmingesnių gaminių ir paslaugų mokslinius tyrimus;

Kokios priemonės kuriam sektoriui?

35.   pripažįsta, kad dabartinės formos ES prekybos šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų teršalų leidimais sistemos (ILPS) taikymo sritis per siaura turint mintyje šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltinių ir dalyvaujančių sektorių įvairovę ir tai, kad Komisija ir valstybės narės turi atlikti tobulinimo darbus, būtinus optimizuoti šią sistemą projekto trečiuoju etapu, prasidėsiančiu 2013 m.;

36.   ragina Komisiją stiprinti ES ILPS palaipsniui mažinant viršutinę ribą ir išplėsti sistemą įtraukiant pirmosios pakopos teršėjus – tai būtų pagrindinės priemonės siekiant 2020 m. tikslų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

37.   pabrėžia, kad būtina skubiai persvarstyti Bendrijos išmetimo leidimais prekybos sistemą (ILPS), siekiant veiksmingai ištaisyti per bandomąjį laikotarpį nustatytus trūkumus, įskaitant netikėtai didelį įmonių pelną, gautą dėl nemokamų CO2 dujų išmetimo leidimų, išduotų atsižvelgiant į jų ilgalaikį turtą (pvz., dideli elektros energijos gamintojai). pabrėžia, kad dėl Europos Sąjungos tvaraus vystymosi strategijoje reiškiamo stipraus pritarimo principui „teršėjas moka“ ILPS sistema būtų pagrįsta prekyba visų išmetamųjų teršalų leidimais aukcionuose ir būtų užtikrinama bendra viršutinė riba, atitinkanti tikslą iki 2020 m. sumažinti ES išmetamų teršalų kiekį 30 proc., įskaitant kiekybinius bei kokybinius reikalavimus, susijusius su kreditais, skiriamais projektams finansuoti pagal bendro įgyvendinimo ar švarios plėtros mechanizmą;

38.   šiuo atžvilgiu pabrėžia, kaip svarbu skatinti kurti pasaulinę anglies dioksido išmetimo leidimų prekybos rinką siekiant ekonomiškai ir iš esmės sumažinti teršalų išmetimą;

39.   mano, kad padidėjęs rinkos priemonių naudojimas transporto sektoriuje ypač svarbus į kainą įskaičiuojant visų rūšių transporto aplinkosaugos ir socialines sąnaudas; konkrečiai mano, kad tai, kad į kainą įskaičiuojama nedidelė automobilių eismo išlaidų dalis, turi neigiamų padarinių kitų rūšių transporto, pvz., geležinkelio, konkurencingumui bei veiksmingiausių ir švariausių technologijų rėmimui;

40.   džiaugiasi Komisijos pasiūlymu aviacijos sektorių įtraukti į Bendrijos sistemą ETS, bet mano esant būtina priimti lygiagrečių ir papildomų priemonių, kaip antai žibalo mokestį ir azoto oksidų (NOX) išmetimo mokesčius, siekiant atsilaikyti prieš klimato kaitos padarinius;

41.   primygtinai ragina Komisiją iki 2009 m. pateikti teisėkūros projektą dėl jūrų transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo, kadangi jūrų transportui netaikomos jokios šios srities Bendrijos ar tarptautinės teisės normos;

42.   mano, kad energijos apmokestinimas turi likti antrinė šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo priemonė, skirta toms išlakoms, kurių tiesiogiai ar netiesiogiai negali paveikti ES ILPS;

43.   primena, kad transporto ir statybų sektoriuose sunaudojama daug energijos ir išmetama CO2 dujų ir kad jie dar nėra įtraukti į prekybos išmetimo leidimais sistemą;

44.   mano, jog vienu metu ir skubiai turėtų būti persvarstyti Energijos mokesčių direktyva ir sunkiųjų krovininių transporto priemonių (9) (Eurovinjetės direktyva) apmokestinimą reglamentuojantys Bendrijos teisės aktai, siekiant išvengti tuo pačiu tikslu taikomų priemonių dvejinimo, ir keisti aplinkos mokesčius siekiant, kad įvairių ekonomikos sektorių veiksmai dėl aplinkos mokesčių, ypač išorinių išlaidų įskaičiavimu į kainą, būtų greitai pakeisti aplinką tausojančiu elgesiu;

45.   mano, kad Eurovinjetės direktyvos taikymą būtina padaryti privalomą visose valstybėse narėse ir ją iš dalies pakeisti, siekiant infrastruktūrų, ypač automobilių transporto, tarifais išorės išlaidas įskaičiuoti į kainą; mano, kad, norint išvengti transporto nukreipimo tais keliais, kurie neįtraukti į Eurovinjetės direktyvą, direktyva turėtų būti taikoma visam kelių tinklui;

46.   pabrėžia, kad būtina taikyti geresnio reglamentavimo principus, nustatant kaip naudoti rinkos priemones, ir vengti iš dalies sutampančių ir sudėtingų priemonių; pritaria Energijos mokesčių direktyvos pakeitimui, kuriuo būtų užtikrinama, kad ES ILPS dalyviai, vykdant prekybą ir taikant mokesčius, nemokės du kartus už savo dujų išmetimą;

47.   mano, kad, persvarstant energetikos produktų apmokestinimą reguliuojančius teisės aktus, turėtų būti padidintas minimalus transporto, naudojamo pramoniniais ar komerciniais tikslais, mokesčių dydis; remia nuostatą, atsižvelgiant į CO2 dujų išmetimo lygį, padalyti apmokestinimo lygius į pavienius energetikos ir aplinkosaugos elementus;

48.   ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti Energetikos produktų mokesčių direktyvoje numatytas išimtis ir mokesčių lengvatas ir ištirti, koks iškastinės energijos šaltinis ateityje turėtų būti neapmokestinamas, laikantis direktyvos taikymo srities ir dvasios bei stengiantis, kad dėl kitų apmokestinimo arba prekybos sistemų taikymo operatoriams netektų per didelė prievolių našta;

49.   ragina aktyviau naudoti rinkos priemones bendriems aplinkosaugos politikos tikslams valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pasiekti ir ypač išorės sąnaudoms įtraukti; tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad dėl valstybių narių taikomų mokesčių dydžio nebūtų iškraipoma konkurencija; siūlo, pavyzdžiui, panaudoti labiau su rinka susietas priemones pastatų energetiniam efektyvumui ir šiluminiam izoliavimui skatinti;

50.   ragina valstybes nares sustiprinti savo politines iniciatyvas, orientuotas į statybos sektorių, siekiant sumažinti energijos poreikį ir taršą CO2 dujomis; pabrėžia, kad būtina remti tausiojo būsto, kuriame naudojama gamtos teikiama energija, vystymą;

51.   siūlo, kad pagal Kioto protokole numatytas priemones kompensavimo sistemos būtų taikomos efektyvaus energijos naudojimo gerinimo darbams būsto sektoriuje ir miesto transporto išmetamo anglies dioksido kiekio matavimui finansuoti bei kad jas būtų galima pasitelkti taikant skatinamąsias finansines priemones;

Išskirtinės priemonės ir sektoriai

52.   mano, kad aplinkai kenksmingos veiklos subsidijų reforma neturi apsiriboti vien tik BŽŪP; mano, kad šioje srityje transporto, ypač automobilių, sektoriuje reikia imtis skubių ir ryžtingų veiksmų; prašo Komisiją skubiai pasiūlyti gaires, kaip laipsniškai, bet greitai panaikinti aplinkai kenksmingas subsidijas, vadovaujantis Europos Vadovų Tarybos sprendimu dėl ES tvaraus vystymosi strategijos peržiūros;

53.   pritaria Komisijai, kad subsidijų aplinkai kenksmingai veiklai pašalinimas yra būtina priemonė tvariam vystymuisi, ypač ES valstybių ir vyriausybių vadovų patvirtintiems integruotos klimato kaitos mažinimo ir energetikos darbotvarkės tikslams pasiekti;

54.   tikisi, kad Komisija, persvarstydama Bendrijos valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gaires, realiai įvertins būtinybę keisti gamybos, eismo, transporto ir vartojimo būdus ir sumažinti atliekų kiekį;

55.   primena Bendrijos nuostatas dėl atliekų tvarkymo, bet apgailestauja, kad jomis nebuvo siekiama išspręsti atliekų kiekio ES problemą; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti teisės aktų dėl atliekų apmokestinimo gaires, siekiant vykdyti atliekų susidarymo prevenciją ir per vidutinės trukmės laikotarpį sumažinti ES susidarančių atliekų kiekį;

56.   džiaugiasi, kad pabrėžiamas rinkos priemonių vaidmuo įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą (VPD) (10), ir mano, kad visų svarbiausia į nustatomą vandens kainą įskaičiuoti išlaidas, susijusias su paviršinio vandens išsiurbimu, vandens kokybės prastėjimu ir valymo stotimis; pabrėžia, kad Vandens pagrindų direktyva gali tapti gaire siekiant apibrėžti aplinkosaugos tikslams remti skirtas rinkos priemones; primygtinai ragina Komisiją išnagrinėti šios direktyvos taikymą valstybėse narėse ir tiriant bei skatinant geriausiąją patirtį naudotis Bendrijos vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimo strategija bei bandomaisiais upių baseinais; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant tinkamai įgyvendinti Vandens pagrindų direktyvą, ypač siekiant užtikrinti, kad bet kokiam vandens vartojimui būtų taikomas ekonominis vertinimas, kuris apimtų išteklių naudojimo ir aplinkosaugos sąnaudas, kad pasitelkus šiuos kriterijus būtų galima nustatyti vandens mokesčius;

57.   ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti mokesčių ir prievolių sistemą, kuria būtų siekiama sumažinti pesticidų naudojimą ir naudoti ne tokius toksiškus ir mažiau kenksmingus aplinkai bei sveikatai pesticidus;

58.   mano, kad, siekiant realios naudos vartotojams, turi būti nustatytas iš tiesų mažesnis PVM už ekologiškus produktus, taip pat turi būti taikomos pagalbinės priemonės, pvz., ekologinis ženklas, siekiant įdiegti sistemą, kurią naudojant būtų galima lengvai palyginti produktus;

59.   pripažįsta sunkumus, susijusius su rinkos priemonių diegimu siekiant didinti arba išsaugoti biologinę įvairovę ir su ekosistemomis susijusias tarnybas bei vietos lygmeniu spręsti aplinkosaugos problemas; ragina Komisiją toliau svarstyti biologinės įvairovės praradimo sąnaudų vertinimą ir galimą rinkos priemonių panaudojimą, būtinai pripažįstant, kad biologinės įvairovės išsaugojimas ar didinimas tam tikroje zonoje dėl vietos poveikio negali sukelti biologinės įvairovės praradimo kitoje;

60.   šiomis aplinkybėmis su susidomėjimu atkreipia dėmesį į prekybos NOX ir SO2 dujų leidimais sistemas, kai kurių valstybių narių įgyvendinamas siekiant rentabiliausiu būdu išspręsti šio tipo atmosferos teršalų keliamas problemas; pabrėžia, kad diegiant bet kokią prekybos leidimais sistemą NOX ir SO2 dujų srityje reikia atsižvelgti į vietos sąlygas ir ją taikyti tiktai iš anksto apibrėžtose geografinėse zonose;

61.   ragina Komisiją numatyti savo iniciatyvose remti šiuo metu valstybių narių priimtas atsinaujinančių energijos šaltinių vystymo priemones; pabrėžia, kad prieš finansiškai skatinant biokuro gamybą, reikia reikalauti atlikti papildomus vertinimus, siekiant nustatyti, ar jo gamybos metu tausojama aplinka;

62.   pabrėžia, kad rinkos priemonės turėtų būti kuriamos taip, kad nenukentėtų tarptautinio masto pramonės, pvz., daug energijos naudojančių pramonės sričių, konkurencingumas, siekiant išvengti pardavimo mažėjimo („nutekėjimo“) dėl importo bei galimo gamybos perkėlimo ir padarinių aplinkai už Europos Sąjungos ribų;

63.   prašo Komisiją parengti fizinių asmenų ir MVĮ „CO2 kortelės“, kurioje būtų nurodomas sunaudojamos energijos ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, įvedimo galimybių studiją;

64.   džiaugiasi, kad kuriamos apmokestinimą ir išmetimo leidimų prekybos sistemas papildančios finansinės priemonės – vis plačiau taikomos ekologinės ir (arba) etinės investicijos, ekologinės obligacijos, kuriomis skatinamas sąmoningumas ir rinkoje investuotojams sudaroma galimybė pasirinkti;

65.   pripažįsta, kad rizikos kapitalas ir privataus kapitalo įmonės atlieka svarbų vaidmenį investuojant į mažai anglies junginių išmetančių technologijų sritį;

Tarptautinė dimensija

66.   pažymi, kad Europos ekonomika sudaro daugiau nei 35 proc. pasaulio ekologinių prekių rinkos ir kad Europos įmonių padėtis gera ir jos gali pasinaudoti pasauline ekologine ekonomika – tai kompensuos bent dalį poveikio bendrajam vidaus produktui;

67.   pritaria tam, kad būtų nustatytas pasienio mokesčių koregavimo mechanizmas, kurį naudojant bus galima išvengti galimų „anglies dioksido nuotekų“, kurios galėtų sugriauti prievolę sumažinti išmetamą CO2 dujų kiekį ir išsaugoti ekonominį ES konkurencingumą; ragina Komisiją, remiantis kai kuriose valstybėse narėse atliktais tyrimais, parengti pranešimą Europos Parlamentui galimo tokio mechanizmo nustatymo klausimu; vis dėlto pabrėžia, kad pasienio mokesčių koregavimo priemonės turėtų būti diegiamos tik tuo atveju, jeigu žlugtų pastangos tarptautiniu mastu susitarti dėl privalomo CO2 dujų išmetimo mažinimo;

68.   mano, jog siekiant, kad šis mechanizmas būtų priimtinas tarptautiniu mastu, jis turi būti nustatytas remiantis geriausiomis turimomis technologijomis ir būti palankus trečiosioms šalims, ypač besivystančioms šalims;

69.   pripažįsta, kad būtų geriau ne derinti pasienio mokesčius prekybos partnerių konkurencijos iškraipymui kompensuoti, o nustatyti privalomus tarptautinius atskaitos rodiklius ir įsipareigojimus, apimančius visus konkurencijai jautrius sektorius;

*

- *

70.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL L 275, 1998 10 10, p. 1.

(2)  2006 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teminės miesto aplinkos strategijos (OL C 306 E, 2006 12 15, p. 182).

(3)  2007 m. vasario 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teminės atliekų perdirbimo strategijos (OL C 287 E, 2007 11 29, p. 168).

(4)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tausaus gamtinių išteklių naudojimo teminės strategijos (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 660).

(5)  2007 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos (Priimti tekstai, P6_TA(2007)0467).

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0537.

(7)  Aplinkosaugos rodikliai arba rodikliai, nustatomi atsižvelgiant į aplinkosaugą: ilgalaikės gerovės indeksai (IGI), tikrosios pažangos rodiklis (TPR).

(8)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

(9)  1993 m. spalio 25 d. Tarybos direktyvą 93/89/EEB dėl mokesčių už tam tikras transporto priemones, naudojamas prekėms gabenti keliais, ir rinkliavų bei naudotojo mokesčių už naudojimąsi tam tikromis infrastruktūromis taikymo valstybėse narėse (OL L 279, 1993 11 12, p. 32).

(10)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/94

---

Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos valdymas

P6_TA(2008)0183

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos (TAST) valdymo (2006/2248(INI))

(2009/C 259 E/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl naujausios informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą ir perspektyvas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl naujausios informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą ir perspektyvas (2),

| — | atsižvelgdamas į pirmąją Komisijos Europos vertybinių popierių komitetui (EVPK, angl. ESC) ir Parlamentui pateiktą tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų ir trečiųjų šalių nacionalinių bendrųjų apskaitos principų (BAP) konvergencijos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąją Komisijos Europos vertybinių popierių komitetui (EVPK, angl. ESC) ir Parlamentui pateiktą tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų ir trečiųjų šalių nacionalinių bendrųjų apskaitos principų (BAP) konvergencijos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2007 m. liepos mėn. darbinį dokumentą dėl TAST (Tarptautinių apskaitos standartų tarybos) ir TASKF (Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondo) valdymo ir finansavimo pokyčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2007 m. liepos mėn. darbinį dokumentą dėl TAST (Tarptautinių apskaitos standartų tarybos) ir TASKF (Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondo) valdymo ir finansavimo pokyčių,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2007 m. liepos 10 d. išvadas dėl TAST valdymo ir finansavimo ir į 2006 m. liepos 11 d. išvadas dėl apskaitos standartų ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2007 m. liepos 10 d. išvadas dėl TAST valdymo ir finansavimo ir į 2006 m. liepos 11 d. išvadas dėl apskaitos standartų ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos finansavimo,

| — | atsižvelgdamas į ECB 2006 m. gruodžio 19 d. pranešimą „Apskaitos standartų vertinimas iš finansinio stabilumo perspektyvos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECB 2006 m. gruodžio 19 d. pranešimą „Apskaitos standartų vertinimas iš finansinio stabilumo perspektyvos“,

| — | atsižvelgdamas į Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (angl. EFRAG) laišką TASF dėl mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtų tarptautinės finansinės atskaitomybės standartų parengiamojo projekto (MVĮ skirti TFAS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (angl. EFRAG) laišką TASF dėl mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtų tarptautinės finansinės atskaitomybės standartų parengiamojo projekto (MVĮ skirti TFAS),

| — | atsižvelgdamas į Ekonominės ir pinigų politikos komiteto pirmininkės 2007 m. spalio 3 d. laiškus Europos Komisijai atsižvelgiant į JAV Vertybinių popierių ir biržų komisijos (VPBK, angl. SEC) konsultacijas ir laiškus, skirtus atitinkamiems JAV Kongreso komitetų pirmininkams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominės ir pinigų politikos komiteto pirmininkės 2007 m. spalio 3 d. laiškus Europos Komisijai atsižvelgiant į JAV Vertybinių popierių ir biržų komisijos (VPBK, angl. SEC) konsultacijas ir laiškus, skirtus atitinkamiems JAV Kongreso komitetų pirmininkams,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Europos Komisijos, Japonijos finansinių paslaugų agentūros, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) ir VPBK 2007 m. lapkričio 7 d. pranešimą dėl TASKF valdymo stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Europos Komisijos, Japonijos finansinių paslaugų agentūros, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) ir VPBK 2007 m. lapkričio 7 d. pranešimą dėl TASKF valdymo stiprinimo,

| — | atsižvelgdamas į VPBK 2007 m. gruodžio 21 d. sprendimą dėl užsienio emitentams skirtų TFAS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į VPBK 2007 m. gruodžio 21 d. sprendimą dėl užsienio emitentams skirtų TFAS,

| — | atsižvelgdamas į 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąją Tarybos direktyvą 78/660/EEB, grindžiamą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (3) ir 1983 m. birželio 13 d. Septintąją Tarybos direktyvą 83/349/EEB, pagrįstą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu dėl konsoliduotos atskaitomybės (4) (Ketvirtoji ir Septintoji direktyvos dėl bendrovių teisės), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąją Tarybos direktyvą 78/660/EEB, grindžiamą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (3) ir 1983 m. birželio 13 d. Septintąją Tarybos direktyvą 83/349/EEB, pagrįstą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu dėl konsoliduotos atskaitomybės (4) (Ketvirtoji ir Septintoji direktyvos dėl bendrovių teisės),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonominės ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0032/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominės ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0032/2008),

| A. | kadangi TFAS buvo sukurti siekiant nustatyti tikrus visame pasaulyje taikomus finansinės atskaitomybės standartus bendrovėms, kurių akcijomis laisvai prekiaujama, |
| --- | --- |

A.

kadangi TFAS buvo sukurti siekiant nustatyti tikrus visame pasaulyje taikomus finansinės atskaitomybės standartus bendrovėms, kurių akcijomis laisvai prekiaujama,

| B. | kadangi nuo 2005 m. sausio mėn. Europos Sąjungos bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama, buvo įpareigotos rengdamos konsoliduotas finansines ataskaitas taikyti tarptautinius apskaitos standartus, |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2005 m. sausio mėn. Europos Sąjungos bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama, buvo įpareigotos rengdamos konsoliduotas finansines ataskaitas taikyti tarptautinius apskaitos standartus,

| C. | kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 TASKF ir TAST buvo suteiktas teisės aktų leidėjo statusas, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 TASKF ir TAST buvo suteiktas teisės aktų leidėjo statusas,

| D. | patvirtindamas savo poziciją, pareikštą pirmiau minėtos 2006 m. liepos 4 d. rezoliucijos dėl naujausios informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą ir perspektyvas 37–39 dalyse, |
| --- | --- |

D.

patvirtindamas savo poziciją, pareikštą pirmiau minėtos 2006 m. liepos 4 d. rezoliucijos dėl naujausios informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą ir perspektyvas 37–39 dalyse,

| E. | kadangi Europos Sąjungos įgyta patirtis priimant TFAS jai suteikė žinių ir patirties, kurios turi būti panaudotos svarstant tolesnę TASKF ir TAST raidą; kadangi jurisdikcijos, kurios neatsisakė savo apskaitos standartų, bet paprasčiausiai dalyvauja konvergencijos procese, galbūt neturi tokių pačių žinių ir patirties, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjungos įgyta patirtis priimant TFAS jai suteikė žinių ir patirties, kurios turi būti panaudotos svarstant tolesnę TASKF ir TAST raidą; kadangi jurisdikcijos, kurios neatsisakė savo apskaitos standartų, bet paprasčiausiai dalyvauja konvergencijos procese, galbūt neturi tokių pačių žinių ir patirties,

| F. | kadangi tai, kad praėjo 17 mėnesių, kol buvo paskirtas naujas TASKF pirmininkas, skatina kelti klausimą apie šio organo narių rinkimo ir skyrimo proceso veiksmingumą, |
| --- | --- |

F.

kadangi tai, kad praėjo 17 mėnesių, kol buvo paskirtas naujas TASKF pirmininkas, skatina kelti klausimą apie šio organo narių rinkimo ir skyrimo proceso veiksmingumą,

| G. | kadangi Europos Sąjunga savo elgseną TASKF ir TAST atžvilgiu turėtų keisti ir pereiti nuo reagavimo į veikimą, |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjunga savo elgseną TASKF ir TAST atžvilgiu turėtų keisti ir pereiti nuo reagavimo į veikimą,

| H. | kadangi 2007 m. vasaros krizė antrinėje būsto paskolų rinkoje pabrėžė apskaitos standartų svarbą ir visų pirma „tikrosios vertės“ bei „rinka rinkai“ sąvokų reikšmę finansiniam stabilumui, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2007 m. vasaros krizė antrinėje būsto paskolų rinkoje pabrėžė apskaitos standartų svarbą ir visų pirma „tikrosios vertės“ bei „rinka rinkai“ sąvokų reikšmę finansiniam stabilumui,

Skaidrios ir atsakingos tarptautinės organizacijos

1.   yra tvirtai įsitikinęs, kad turi būti sukurti aukštos kokybės pasauliniai apskaitos standartai;

2.   pažymi, kad TASKF yra privati savivaldos institucija, kuriai Reglamentu (EB) Nr. 1606/2002 buvo paskirtas Europos Sąjungos teisės aktų leidėjos vaidmuo; išreiškia susirūpinimą, kad TASKF ir TAST gali būti nepakankamai skaidrūs, ir atskaitingi, nes nėra kontroliuojami nei vienos demokratiškai išrinktos vyriausybės, o ES institucijos nėra nustačiusios susijusių konsultacijų ir demokratiško sprendimų priėmimo procedūrų ir tvarkos, kurios yra įprastos jų pačių teisėkūros procedūroms; tačiau džiaugiasi, kad TASKF ir TAST bandė išspręsti šias problemas, pvz., inter alia, kas pusę metų rengdami posėdžius, kurių metu TASKF tikrina TAST veiklą, atlikdami naujų standartų poveikio vertinimą ir parengdami oficialių atsiliepimų tvarką, kad viešųjų konsultacijų metu būtų gaunami komentarai;

3.   mano, kad turint mintyje, jog nėra tinkamų sprendimų dėl TASKF ir TAST struktūros ir priežiūros, reikėtų apsvarstyti TASKF ir TAST įtraukimo į tarptautinį valdymą, pvz., į Tarptautinio valiutos fondo, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos bei Pasaulio banko, sąlygas;

4.   pabrėžia, kad tarptautinėse standartus nustatančiose organizacijose turi būti daugiau europietišką patirtį turinčių atstovų, kad darbo metodai būtų tikrai tarptautiniai ir kad būtų patenkintas poreikis tinkamai atsižvelgti į Europos Sąjungos, kuri šiuo metu sudaro didžiausią ekonominę erdvę, svarbą; mano, kad visi TASKF ir TAST valdybos nariai ir (arba) valdytojai turėtų atstovauti valstybėms, kurios jau taiko arba ketina taikyti TFAS; pritaria tam, kad būtų įtraukta nuostata, pagal kurią būtų numatyta minimali geografinė TASKF sudėties pusiausvyra, kurią pasiūlė patikėtiniai;

5.   pažymi vis labiau teorinį TAST projektų lygmenį, jų kompleksiškumą ir teorinius pagrindus, dėl kurių ypač mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ne visada gali juose dalyvauti;

6.   pažymi, kad kai kurie praktiniai verslo aspektai netinkamai atspindimi TAST veikloje; mano, kad, vartotojų požiūriu, svarbu, jog finansinių ataskaitų pateikimas apskaitos tikslais būtų naudingas kitais atvejais, pvz., teikiant finansinę informaciją investuotojams ir vykdant veiklos rezultatų stebėseną, arba finansų valdymo tikslais;

7.   pritaria tam, kad apie apskaitos standartus turi būti atvirai ir nuolat diskutuojama; šiuo tikslu mano, kad TAST turėtų taip plėtoti savo veiklą su suinteresuotomis šalimis, kad būtų atsižvelgiama į visų TFAS naudotojų ir investuotojų poreikius;

8.   tačiau mano, kad valdymą ir atskaitomybę reikia gerinti taikant šias priemones:

| a) | įsteigti viešą priežiūros įstaigą, kurioje dalyvautų visų TASKF ir TAST viešųjų suinteresuotųjų šalių atstovai, visų pirma teisės aktų leidėjai ir priežiūros pareigūnai; taip pat sukurti žinybą, kuri sudarytų sąlygas rinkų dalyvių atstovams, įskaitant tų teisės sistemų, kuriose TFAS privalomi, standartų rengėjus ir naudotojus, teikti kasmet TASKF ir TAST valdančioms institucijoms tarptautinių apskaitos standartų sistemos veikimo ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

įsteigti viešą priežiūros įstaigą, kurioje dalyvautų visų TASKF ir TAST viešųjų suinteresuotųjų šalių atstovai, visų pirma teisės aktų leidėjai ir priežiūros pareigūnai; taip pat sukurti žinybą, kuri sudarytų sąlygas rinkų dalyvių atstovams, įskaitant tų teisės sistemų, kuriose TFAS privalomi, standartų rengėjus ir naudotojus, teikti kasmet TASKF ir TAST valdančioms institucijoms tarptautinių apskaitos standartų sistemos veikimo ataskaitą;

| b) | ši priežiūros įstaiga galėtų būti atsakinga už skaidrią patikėtinių atrankos ir skyrimo tvarką, užtikrinant tinkamą kandidatų kompetenciją ir proporcingą geografinį visų suinteresuotųjų šalių atstovavimą; tai padarytų skyrimo procedūrą skaidresnę ir labai padidintų patikėtinių teisėtumą; |
| --- | --- |

b)

ši priežiūros įstaiga galėtų būti atsakinga už skaidrią patikėtinių atrankos ir skyrimo tvarką, užtikrinant tinkamą kandidatų kompetenciją ir proporcingą geografinį visų suinteresuotųjų šalių atstovavimą; tai padarytų skyrimo procedūrą skaidresnę ir labai padidintų patikėtinių teisėtumą;

| c) | užtikrinti, kad TAST, Patariamosios standartų tarybos (PST, angl. SAC) ir Tarptautinio finansinės atskaitomybės aiškinimo komiteto sudėtis būtų pagerinta ir kad patikėtiniai užtikrintų, kad skyrimo procedūra būtų skaidri ir būtų tinkamai paisoma įvairių grupių interesų; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad TAST, Patariamosios standartų tarybos (PST, angl. SAC) ir Tarptautinio finansinės atskaitomybės aiškinimo komiteto sudėtis būtų pagerinta ir kad patikėtiniai užtikrintų, kad skyrimo procedūra būtų skaidri ir būtų tinkamai paisoma įvairių grupių interesų;

| d) | skatinti aktyvesnį patikėtinių dalyvavimą TAST ir jos darbo plano priežiūros procese, ypač kalbant apie darbo plano rengimą ir įgaliojimų perdavimą TAST; |
| --- | --- |

d)

skatinti aktyvesnį patikėtinių dalyvavimą TAST ir jos darbo plano priežiūros procese, ypač kalbant apie darbo plano rengimą ir įgaliojimų perdavimą TAST;

| e) | užtikrinti, kad TASKF sudarymas suteikia galimybę TAST parengti apskaitos sprendimus, kurie būtų tinkami ne tik techniniu požiūriu, bet ir atspindėtų tai, kas būtina ir įmanoma visiems naudotojams (investuotojams ir kontroliuojančioms institucijoms) bei apskaitininkams; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad TASKF sudarymas suteikia galimybę TAST parengti apskaitos sprendimus, kurie būtų tinkami ne tik techniniu požiūriu, bet ir atspindėtų tai, kas būtina ir įmanoma visiems naudotojams (investuotojams ir kontroliuojančioms institucijoms) bei apskaitininkams;

| f) | vertinti visų projektų poveikį, siekiant patikrinti projektų sąnaudas ir naudą (pvz., juos įgyvendinančioms įmonėms) ir išaiškinti poveikį finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

f)

vertinti visų projektų poveikį, siekiant patikrinti projektų sąnaudas ir naudą (pvz., juos įgyvendinančioms įmonėms) ir išaiškinti poveikį finansiniam stabilumui;

9.   konstatuoja, kad kaip ji padarė kartu su JAV institucijomis 2006 m. balandžio mėn. sudarydama gairių planą, Komisija pirmiau minėtame 2007 m. lapkričio 7 d. pranešime siekia pirmenybę suteikti sprendimams, kurių veiksmingumas ir teisėtumas skatintų atvirą konsultacijų ir diskusijų procesą, prie kurio siekiama prisidėti šia rezoliucija;

10.   ragina užtikrinti, kad patobulinus TASKF ir TAST finansinę atskaitomybę ir valdymą nebūtų sukurta didelė biurokratinė našta ir kad techninės problemos nebūtų be reikalo politizuojamos;

11.   mano, kad TAST, ketindama parengti standartą, turi atsižvelgti į faktinius naudotojų (auditorių, investuotojų ir priežiūros institucijų) poreikius ir atitinkamą informaciją, kuri, jų nuomone, jiems reikalinga;

12.   ragina TAST prieš patvirtinant naują standartą ištirti poveikį visoms dalyvaujančioms šalims atsižvelgiant į geografinius ir rinkos struktūros skirtumus; pritaria TASKF patikėtinių pareiškimui, kad savo 2007 m. metinėje ataskaitoje jie atsižvelgs į po įgyvendinimo atliktą vertinimą ir atsiliepimus;

13.   ragina, kad apskaitos standartai būtų rengiami ir iš dalies keičiami tik tada, kai atsižvelgiant į deramai surengtas išankstines konsultacijas būtų nustatyta, jog jie neabejotinai reikalingi ir naudingi;

14.   mano, kad šioje srityje Komisijos iniciatyvos teisė turėtų būti derinama su tinkamu išankstinių konsultacijų procesu;

15.   pritaria Tarybos požiūriui, kad patvirtintos priemonės, skirtos TAST valdymo struktūrai gerinti, turi būti įgyvendinamos taikant tinkamą darbo planą; mano, kad ši nuostata taip pat turėtų galioti Parlamento pasiūlytoms priemonėms;

16.   mano, kad su Parlamentu turėtų būti daug ir laiku konsultuojamasi darbo plano projekto klausimu ir numatant naujų standartų nustatymo projektų prioritetus ir gaires; atsižvelgdamas į tai, ragina surengti išankstines konsultacijas su Parlamentu;

17.   mano, kad dar kyla klausimų dėl TASKF ir TAST finansavimo sistemos, kurios pagrindą šiuo metu iš esmės sudaro savanoriškos įmokos, kurias moka, inter alia, įmonės ir audito bendrovės; ragina TAST ir TASKF šiuo atžvilgiu patikrinti, kaip galėtų būti pakeista finansavimo sistema, kad, pirma, visos naudotojų grupės atitinkamai prisidėtų prie finansavimo, antra, būtų užtikrinta, kad nekils interesų konfliktų tarp finansuojančiųjų ir naudotojų, ir, trečia, būtų užtikrinta visuotinė galimybė naudotis apskaitos standartais; ragina Komisiją apsvarstyti klausimą, ar ir kokiomis sąlygomis ji galėtų prisidėti prie finansavimo;

18.   mano, kad labai svarbu, jog TASKF ir TAST finansavimas būtų skaidrus ir stabilus; ragina Komisiją svarstyti klausimą, ar galėtų būti sukurtas bendras ES finansavimo modelis ir kaip tai padaryti;

TFAS taikymas Europos Sąjungoje

19.   mano, kad svarbu stiprinti Bendrijos nuoseklios raiškos gebėjimus, siekiant užtikrinti didžiausią jos įtaką apskaitos standartų rengimo, aiškinimo ir įgyvendinimo proceso metu;

20.   pažymi, kad TFAS davė didelės naudos, nes juos taikant užtikrinamas lengvesnis skirtingų šalių, tos pačios pramonės šakos konkurentų ir skirtingų pramonės šakų finansinių ataskaitų palyginimas;

21.   pažymi didelius TFAS privalumus, ne vien tik susijusius su techniniais apskaitos aspektais, bet turinčius teigiamą poveikį kapitalo rinkoms ir vyraujančiai Europos Sąjungos padėčiai pasaulyje;

22.   konstatuoja, kad Komisijos 2004 m., šios kadencijos pradžioje inicijuotos apskritojo stalo diskusijos, per kurias nagrinėjami nuoseklaus TFAS taikymo ES klausimai (5), nepateisino lūkesčių suprantamai pristatyti ES požiūrį ir interesus;

23.   pabrėžia, kad nuoseklus TFAS patvirtinimas ir taikymas – tai esminis jų sėkmės elementas, tačiau primena, kad šie standartai grindžiami principais, taigi nereikėtų siekti nuoseklumo, jei tai prieštarauja specialistų nuomonei;

24.   pritaria Tarybos požiūriui, kad TAST vykdant su standartais susijusią veiklą turi būti daug labiau atsižvelgiama į pirmiau minėtų apskritojo stalo diskusijų išvadas;

25.   konstatuoja, kad daugelis subjektų dalyvauja Bendrijos tvirtinimo procedūroje; ypač nurodo, kad kartu su Komisija dirba ir jai padeda daugelis subjektų, kurių kompetencija akivaizdžiai sutampa; taigi pažymi, kad turint mintyje tai, jog kompetencija sutampa, galima didinti veiksmingumą ir skaidrumą;

26.   mano, kad forumai, kuriuose Bendrija gali išreikšti savo nuomonę (Apskaitos priežiūros komitetas (angl. ARC) arba EFRAG), neleidžia jai būti lygiaverte valstybių, kurių sistemos grindžiamos reguliavimo ir priežiūros institucijų centralizuotais įgaliojimais (pvz., JAV Finansų apskaitos standartų taryba (angl. FASB) ir VPBK JAV arba Japonijos Apskaitos standartų taryba ir Finansinių paslaugų tarnyba), partnere;

27.   mano, kad įsteigus geriau organizuotą ES žinybą, atsižvelgiant į nacionalines už apskaitos klausimus atsakingas tarnybas, o tam tikras dabartines žinybas, jei reikia, panaikinant, būtų galima prisidėti siekiant supaprastinimo ir taip padidinti vaidmenį, kurį Europos Sąjunga turėtų atlikti pasauliniu lygmeniu; ragina Komisiją, pasikonsultavus su Parlamentu, valstybėmis narėmis ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetu, parengti ir pateikti pasiūlymą dėl teisėtos tarptautinės partnerės statusą turinčios ES žinybos įsteigimo siekiant užtikrinti vienodą standartų aiškinimą ir taikymą;

28.   vertina tai, kaip jis naudojosi savo galiomis šioje srityje, ir atkreipia dėmesį į tai, kad pagal persvarstytą komitologijos procedūrą Parlamentas dar intensyviau dalyvaus rengiant ir tvirtinant TFAS; tačiau pažymi, kad oficialiai Parlamentas dalyvauja tik paskutiniu tvirtinimo procedūros etapu; siekiant taupyti laiką ragina užtikrinti, kad procedūros metu su Parlamentu būtų daug konsultuojamasi jau tada, kai bus parengta TAST darbo programa ir išnagrinėtas naujo apskaitos standarto projektas, siekiant išvengti TFAS ES varianto ar vėlesnės būtinybės daryti pakeitimus;

29.   mano, kad ES bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama, patirtų žalą, jei TFAS būtų skaidomi, nebent tai būtų taikoma išbandžius visas kitas priemonės;

30.   mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas bent šiems klausimams:

| a) | TAST struktūrai (koncepcinis TAST darbo pagrindas); atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės ataskaitos teikiamos ne tik kapitalo rinkos investuotojams, bet ir daugeliui kitų subjektų, pvz., inter alia, kreditoriams, darbuotojams, valdžios institucijoms, savininkams ir klientams; |
| --- | --- |

a)

TAST struktūrai (koncepcinis TAST darbo pagrindas); atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės ataskaitos teikiamos ne tik kapitalo rinkos investuotojams, bet ir daugeliui kitų subjektų, pvz., inter alia, kreditoriams, darbuotojams, valdžios institucijoms, savininkams ir klientams;

| b) | TAS ir TFAS populiarinimui (finansinių ataskaitų pristatymas); atkreipia dėmesį į tai, kad TAST turėtų rasti sprendimų, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į jurisdikcijos sistemų, pagal kurias privaloma taikyti TFAS, poreikių įvairovę; |
| --- | --- |

b)

TAS ir TFAS populiarinimui (finansinių ataskaitų pristatymas); atkreipia dėmesį į tai, kad TAST turėtų rasti sprendimų, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į jurisdikcijos sistemų, pagal kurias privaloma taikyti TFAS, poreikių įvairovę;

| c) | TAS 32 ir TAS 39; ragina TAST į TAS 32 įtraukti nuosavų lėšų apibrėžtį, pagal kurią visų formų įmonės, įskaitant, visų pirma kooperatines bendroves ir partnerystes, galėtų akcininkų suteiktą turtą balanse pateikti kaip nuosavas lėšas ir pateikti su rizikos draudimo sandorių apskaita susijusį sprendimą, kuris būtų paremtas tikrąja bankų rizikos valdymo patirtimi; |
| --- | --- |

c)

TAS 32 ir TAS 39; ragina TAST į TAS 32 įtraukti nuosavų lėšų apibrėžtį, pagal kurią visų formų įmonės, įskaitant, visų pirma kooperatines bendroves ir partnerystes, galėtų akcininkų suteiktą turtą balanse pateikti kaip nuosavas lėšas ir pateikti su rizikos draudimo sandorių apskaita susijusį sprendimą, kuris būtų paremtas tikrąja bankų rizikos valdymo patirtimi;

| d) | įmonių susijungimui (kitos įmonės perėmimo balansinė ataskaita); atkreipia dėmesį į tai, kad TAST turėtų rasti sprendimų, susijusių su tikrosios vertės principo taikymo aprėptimi; |
| --- | --- |

d)

įmonių susijungimui (kitos įmonės perėmimo balansinė ataskaita); atkreipia dėmesį į tai, kad TAST turėtų rasti sprendimų, susijusių su tikrosios vertės principo taikymo aprėptimi;

| e) | tikrosios vertės nustatymui; mano, kad TAST savo sprendimą turėtų priimti remdamasi konsultacijų rezultatais ir, atsižvelgdama į šio proceso nustatytą poveikį, turėtų apriboti tikrosios vertės principo taikymą; |
| --- | --- |

e)

tikrosios vertės nustatymui; mano, kad TAST savo sprendimą turėtų priimti remdamasi konsultacijų rezultatais ir, atsižvelgdama į šio proceso nustatytą poveikį, turėtų apriboti tikrosios vertės principo taikymą;

| f) | paslaugų koncesijoms (susitarimams, kuriais remiantis subjektas (koncesininkas) pagal sutartį su suteikiančiąja institucija (paprastai vyriausybe) įgyja teisę ir prisiima įsipareigojimą teikti viešąsias paslaugas); atkreipia dėmesį į tai, kad būtina rasti darnių sprendimų; ir |
| --- | --- |

f)

paslaugų koncesijoms (susitarimams, kuriais remiantis subjektas (koncesininkas) pagal sutartį su suteikiančiąja institucija (paprastai vyriausybe) įgyja teisę ir prisiima įsipareigojimą teikti viešąsias paslaugas); atkreipia dėmesį į tai, kad būtina rasti darnių sprendimų; ir

| g) | pranešimams apie veiklą (visų nustatytų pokyčių, susijusių su turtu ir įsipareigojimais ir atsiradusių dėl sandorių ar kitų įvykių, išskyrus pokyčius, susijusius su sandoriais su savininkais, pateikimas ir pristatymas); atkreipia dėmesį į tai, kad būtina rasti darnių sprendimų; |
| --- | --- |

g)

pranešimams apie veiklą (visų nustatytų pokyčių, susijusių su turtu ir įsipareigojimais ir atsiradusių dėl sandorių ar kitų įvykių, išskyrus pokyčius, susijusius su sandoriais su savininkais, pateikimas ir pristatymas); atkreipia dėmesį į tai, kad būtina rasti darnių sprendimų;

31.   mano, kad tikrosios vertės principo taikymas įmonėms gali brangiai kainuoti ir neatspindėti tikros įmonių vertės, pvz., nesant faktinių rinkų vertinimo, tikrosios vertės principo taikymas gali netiksliai atspindėti tikrąją įmonių vertę; be to, mano, kad būtina atsižvelgti į tai, jog finansiniam turtui ir įsipareigojimams taikant tikrosios vertės principą ne visada nustatoma reali vertė;

32.   mano, kad atsižvelgiant į galimus TFAS ir mokesčių ryšius, jų parengimo, įsigaliojimo ir aiškinimo sąlygos gali turėti labai didelį poveikį valstybėms narėms;

33.   džiaugiasi Ekonominės ir pinigų politikos komiteto nuo šios kadencijos pradžios nustatytu procesu, kai kartą per metus organizuojamas TAST pirmininko klausymas ir neoficialios diskusijos su TASKF nariais ir ateityje ragina TAST ir TASKF pirmininkus teikti Parlamentui metines ataskaitas, susijusias su visais Parlamentui svarbiais klausimais (įskaitant jų darbotvarkę, sprendimus dėl personalo, finansavimą ir bet kokias ginčytinas normas);

34.   pritaria TAST ketinimui patobulinti taikomus standartus, tačiau kartu išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nuolatiniai pakeitimai, net maži, brangiai kainuotų ir galėtų nulemti tai, kad didelėms įmonėms reikės imtis priemonių, susijusių su didelėmis išlaidomis; mano, kad pakeitimus reikėtų daryti tik tais atvejais, kai jų būtinybė patvirtinta atlikus naudingumo ir išlaidų analizę;

TFAS mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)

35.   pažymi, kad TAST, rengdama MVĮ standartų projektą, plačiai konsultuojasi ir atlieka tyrimus, susijusius su MVĮ skirtų TFAS parengiamuoju projektu; ragina, kad į tokių konsultacijų ir tyrimų rezultatus ateityje būtų atsižvelgiama daug rimčiau, nei tai buvo daroma rengiant MVĮ skirtų TFAS parengiamąjį projektą; pabrėžia, kad tai svarbu, jei Europos Sąjunga kada nors ketintų nustatyti MVĮ skirtus TFAS arba nuspręstų patvirtinti MVĮ skirtus ES standartus, kuriuos būtų galima susieti su MVĮ skirtais TFAS taikant konvergenciją;

36.   pažymi, kad tarp MVĮ labai paplitusi nuomonė, jog TAST siūlomi MVĮ skirti TFAS per daug joms sudėtingi ir, be to, juose dažnai pasitaiko papildomų nuorodų į visą TFAS rinkinį; mano, kad įsipareigojimai teikti aiškinamąjį raštą yra per dideli ir našta, susijusi su reikalavimu teikti informaciją, yra neproporcinga bet kokiems dėl informacijos teikimo galintiems atsirasti privalumams; yra susirūpinęs, kad projektas parengtas turint minty palyginti dideles MVĮ (turinčias daugiau nei 50 darbuotojų), ir tvirtina, kad dauguma MVĮ yra mažesnės; pažymi, kad MVĮ taip pat sunerimusios, jog TAST numato keisti standartus kas dvejus metus; vis dėlto, pažymi, kad didesnėms, besiplečiančioms MVĮ tai būtų naudingas neprivalomas perėjimas, tačiau pabrėžia, kad nebus tarpinis etapas vykdant privalomą derinimą;

37.   mano, kad raginimas ar drąsinimas savanoriškai naudoti TFAS kelia pavojų; mano, kad, jei kelios valstybės narės nuspręstų taikyti tokios formos galutinius MVĮ skirtus TFAS, kokius juos patvirtino TAST, tai paskatintų vidaus rinkos susiskaidymą ir net galėtų pakenkti MVĮ apskaitai visoje Europos Sąjungoje;

38.   pabrėžia, kad TAST nebuvo suteikta politinių įgaliojimų parengti Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS) MVĮ; konstatuoja, kad tvirtinimo procedūra galioja tik tarptautiniams apskaitos standartams ir aiškinimams, kuriuos turi taikyti bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama; be to, konstatuoja, kad tvirtinimo procedūra negali būti taikoma pripažįstant MVĮ skirtus TFAS;

39.   siūlytų pirmiausia įvertinti, ar Europos Sąjungoje MVĮ turės kokios nors naudos iš standarto, parengto TAST; pažymi, kad paprastai TAST save laiko institucija, nustatančia standartus kapitalo rinkos investuotojams; pripažįsta, kad TAST savo „išvadų pagrinde“ patvirtina, jog MVĮ susiduria su reikalavimais, kurie skiriasi nuo taikomų investuotojams kapitalo rinkoje; abejoja, ar TAST pakankamai užtikrina su MVĮ susijusią pusiausvyrą; vis dėlto pripažįsta, kad kitos pasaulio šalys gali reikalauti sukurti MVĮ standartą, ir siūlo, kad šis reikalavimas būtų įvertintas atidžiau; pabrėžia, kad tokiu būdu nebūtų pažeidžiamas vėlesnio ES standarto priėmimas;

40.   nurodo, kad Europos Sąjungoje MVĮ metinių finansinių ataskaitų rengimo teisinis pagrindas yra Ketvirtoji ir Septintoji direktyvos dėl bendrovių teisės ir kad dar reikia išsiaiškinti, kaip susiję TAST siūlomi MVĮ skirti TFAS su Ketvirtąja ir Septintąja direktyvomis dėl bendrovių teisės; mano, kad Ketvirtoji ir Septintoji direktyvos dėl bendrovių teisės galėtų būti pagrindas, nustatant ES MVĮ, įskaitant partnerystes, apskaitos reikalavimus;

41.   mano, kad Europos Sąjunga turėtų kruopščiai įvertinti, ar ES turėtų įsipareigoti taikyti MVĮ skirtus TFAS, ar svarstyti galimybę sukurti savo nepriklausomą ir išsamų MVĮ skirtą standartą; be to, mano, kad toks ES standartas galėtų atitikti TFAS sąvokas neverčiant MVĮ naudoti išsamius TFAS;

42.   mano, kad Europos Sąjungoje MVĮ skirti apskaitos reikalavimai turi būti tiksliai suderinti su naudotojų poreikiais; atsižvelgdamas į tai, siūlo dar kartą tiksliai ištirti naudotojų poreikius;

43.   atsižvelgdamas į minėtuosius argumentus, ragina Komisiją tęsti savo su MVĮ bendrovių teisės, apskaitos ir audito supaprastinimu susijusią veiklą taikant tinkamus teisės aktus, ypač Ketvirtąją ir Septintąją direktyvas dėl bendrovių teisės;

44.   pažymi, kad apskaitą reglamentuojantys teisės aktai daro didelę įtaką visai komercinei teisei, ypač didelį poveikį daro nauji MVĮ skirti TFAS, kurie turės didelį poveikį MVĮ ir kurie visų pirma turėtų didelės įtakos nacionalinei įmonių mokesčių teisei; atkreipia dėmesį į tai, kad tikrąja verte paremti MVĮ skirti TFAS prieštarauja kitose jurisdikcijose galiojančiam kapitalo palaikymo principui ir ne visada atitinka MVĮ (mokesčių) interesus;

45.   mano, kad rengiant MVĮ skirtus TFAS būtina atsižvelgti į tai, kad Europos Sąjungoje esama įvairių rūšių įmonių (pvz., partnerystės ir kooperatinės bendrovės); todėl laikosi pozicijos, kad rengiant TFAS turi būti aiškiai apibrėžti nuosavieji ištekliai, atsižvelgiant į specifinius MVĮ poreikius;

46.   apgailestauja, kad MVĮ skirtų TFAS projekte atitinkamai neatsižvelgiama į tai, kad MVĮ apskaitos naudotojai daugiausia yra privatūs akcininkai, kreditoriai, verslo partneriai ir darbuotojai, o ne anonimiški investuotojai, kaip viešųjų įmonių atveju, ir kad MVĮ apskaitos naudotojų tikslas yra ilgalaikiai verslo santykiai, o ne trumpalaikės investicijos;

47.   ragina Komisiją remiantis įprastų pasiūlymų dėl teisės aktų gairėmis surengti deramą konsultavimosi procedūrą dėl MVĮ skirto Europos Sąjungos apskaitos pagrindo ir atšaukti savo įsipareigojimą įgyvendinti bei patvirtinti MVĮ skirtus TFAS ir taip užkirsti kelią lygiagrečiai juos taikyti Europos Sąjungoje tol, kol bus užbaigtas ES vidaus procesas; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sumažinti administracinę naštą MVĮ apskaitos ir audito srityje;

48.   tačiau pripažįsta bendrą poreikį supaprastinti MVĮ apskaitos ir audito priemones, taip pat primena, jog MVĮ kuria darbo vietas ir veikia kaip ekonomikos augimo variklis;

Konvergencijos ir lygiavertiškumo gairės

49.   primena, kad visų tarptautinių veikėjų galutinis tikslas turi būti TFAS patvirtinimas; pripažįsta, jog esama įtampos tarp šio ketinimo pasiekti didžiausios konvergencijos ir noro išsaugoti visišką Europos Sąjungos kompetenciją siekiant nukrypti nuo viso pasaulio mastu galimo pasiekti sutarimo; pabrėžia, kad nukrypimas nuo pasaulinių normų Europos Sąjungoje ir kitose pasaulio dalyse turėtų būti ribojamas iki paties būtiniausio lygio; mano, kad trečiosios šalys turėtų sugebėti atsižvelgti į Europos Sąjungos normas kaip į visumą ir 27 valstybių narių netraktuoti skirtingai, be to, konvergencijos su jau esamomis sistemomis procesas gali būti tik tarpinis etapas;

50.   pažymi, kad svarbu ir pageidaujama, jog būtų nustatyti pasauliniai standartai ir skatinama konvergencija, ir pripažįsta, kad pasaulinė apskaitos standartų konvergencija vyksta vis sparčiau;

51.   pritaria apskaitos standartų konvergencijos ir lygiavertiškumo idėjoms; tačiau pabrėžia, kad standartų konvergencija su tam tikrais trečiųjų šalių standartais turi būti grindžiamas išankstiniu naudos ir poveikio, kurį toks pasikeitimas turėtų ES finansinių ataskaitų rengėjams bei naudotojams ir ypač MVĮ, vertinimu, bei taip pat ragina TAST savo veiksmuose į tai atsižvelgti;

52.   konstatuoja, kad darbai konvergencijos srityje vyksta ir čia įžvelgia pavojų, kad visų pirma bus atsižvelgiama į didelių trečiųjų šalių ekonominę ir bendrovių teisės struktūrą, o atitinkamos Europos struktūros lieka nepastebėtos;

53.   pažymi, kad 2007 m. birželio 20 d. Vertybinių popierių ir biržų komisija (VPBK, angl. SEC) pateikė pasiūlymą pripažinti užsienio emitentų finansines ataskaitas nereikalaujant suderinti, jei šios ataskaitos parengtos remiantis TAST priimtais TFAS anglų kalba; pabrėžia, kad siekiama, jog VPBK pripažintų TFAS, kuriuos Europos Sąjunga perkėlė į galiojančią teisę;

54.   teigiamai vertina pažangą, pasiektą rengiant ES ir JAV apskaitos veiksmų planą ir neseniai VPBK padarytą pareiškimą leisti privatiems užsienio emitentams teikti finansines ataskaitas pagal TFAS, nederinant jų su JAV visuotinai pripažintais apskaitos principais; pritaria Komisijos 2007 m. rugsėjo 26 d. laiške VPBK išdėstytam požiūriui;

55.   primena, kad Europos Sąjungos pasiryžimas įpareigoti visas bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama, nuo 2005 m. rengiant konsoliduotas finansines ataskaitas taikyti TFAS, iš esmės lėmė didesnį pasaulio susidomėjimą TFAS;

56.   primena, kad 2007 m. balandžio 30 d. JAV Prezidentas, Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas ir Komisijos Pirmininkas pasirašė bendrą ES ir JAV pareiškimą, priimtą baigiantis kasmetiniam vadovų susitikimui, kuriame finansinės atskaitomybės klausimais rašoma: „Finansų rinkos. Skatinti ir siekti sudaryti sąlygas, kad JAV visuotinai pripažintus apskaitos principus ir Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus abi jurisdikcijos sistemos, nereikalaudamos suderinti, pripažintų iki 2009 m. ar, jei įmanoma, anksčiau.“;

57.   primena, kad dar neišspręstas kompetencijos klausimas, susijęs su galutiniu TFAS aiškinimu, esant ginčams tarp dviejų naudotojų jurisdikcijos sistemų, nes dėl to kyla pavojus, kad standartai bus aiškinami prieštaringai; nurodo, kad tik Europos institucijos ir teismai gali pateikti galutinį ES specifinių TFAS aiškinimą, ir reikalauja, kad Komisija užtikrintų, kad taip ir liktų; bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir Parlamentu, Komisija turi sukurti sistemą, pagal kurią būtų užtikrinta, kad TFAS būtų vienodai aiškinami ir taikomi Europos Sąjungoje;

*

- *

58.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetui, Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondui ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybai.

---

(1)  OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

(2)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 114.

(3)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

(4)  OL L 193, 1983 7 18, p. 1.

(5)  Apskritojo stalo diskusijose dalyvauja TAST, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto, EFRAG, Europos buhalterių konfederacijos, Europos pramonininkų ir darbdavių konfederacijų sąjungos (Businesseurope), audito įmonių ir Komisijos atstovai, kad aptartų svarbiausius klausimus, neteikdami jokių esamų standartų aiškinimų.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/101

---

Zimbabvė

P6_TA(2008)0184

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės

(2009/C 259 E/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2004 m. gruodžio 16 d. (1), 2005 m. liepos 7 d. (2), 2006 m. rugsėjo 7 d. (3) ir 2007 m. balandžio 26 d. (4) rezoliucijas dėl Zimbabvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2004 m. gruodžio 16 d. (1), 2005 m. liepos 7 d. (2), 2006 m. rugsėjo 7 d. (3) ir 2007 m. balandžio 26 d. (4) rezoliucijas dėl Zimbabvės,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/135/BUSP (5), pagal kurią iki 2009 m. vasario 20 d. atnaujinamos ribojančios priemonės Zimbabvei, nustatytos pagal Bendrąją poziciją 2004/161/BUSP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/135/BUSP (5), pagal kurią iki 2009 m. vasario 20 d. atnaujinamos ribojančios priemonės Zimbabvei, nustatytos pagal Bendrąją poziciją 2004/161/BUSP,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 12 d. Lusakoje įvykusį neeilinį Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 12 d. Lusakoje įvykusį neeilinį Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2008 m. kovo 29 d. vyko Zimbabvės asamblėjos, Zimbabvės senato, prezidento ir vietos savivaldos institucijų rinkimai, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2008 m. kovo 29 d. vyko Zimbabvės asamblėjos, Zimbabvės senato, prezidento ir vietos savivaldos institucijų rinkimai,

| B. | kadangi dar turi būti paskelbti prezidento rinkimų rezultatai ir galutiniai Zimbabvės parlamento rinkimų rezultatai, |
| --- | --- |

B.

kadangi dar turi būti paskelbti prezidento rinkimų rezultatai ir galutiniai Zimbabvės parlamento rinkimų rezultatai,

| C. | kadangi 2008 m. balandžio 14 d. Zimbabvės aukščiausiasis teismas atmetė skubų opozicijos grupės „Judėjimas už demokratinę pertvarką“ prašymą Zimbabvės rinkimų komisijai paskelbti prezidento rinkimų rezultatus, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2008 m. balandžio 14 d. Zimbabvės aukščiausiasis teismas atmetė skubų opozicijos grupės „Judėjimas už demokratinę pertvarką“ prašymą Zimbabvės rinkimų komisijai paskelbti prezidento rinkimų rezultatus,

| D. | kadangi 2008 m. balandžio 12 d. Zimbabvės rinkimų komisija paskelbė, kad ji perskaičiuos 23 prezidento rinkimų apygardų, kurių rezultatus užginčijo valdančioji partija „Zanu-PF“, balsus, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2008 m. balandžio 12 d. Zimbabvės rinkimų komisija paskelbė, kad ji perskaičiuos 23 prezidento rinkimų apygardų, kurių rezultatus užginčijo valdančioji partija „Zanu-PF“, balsus,

| E. | kadangi pirmiau minėto PAVB aukščiausiojo lygio susitikimo proga JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-Moonas perspėjo, kad Afrikos demokratijai kyla pavojus ir paragino kuo skubiau paskelbti prezidento rinkimų rezultatus, |
| --- | --- |

E.

kadangi pirmiau minėto PAVB aukščiausiojo lygio susitikimo proga JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-Moonas perspėjo, kad Afrikos demokratijai kyla pavojus ir paragino kuo skubiau paskelbti prezidento rinkimų rezultatus,

| F. | kadangi Pietų Afrikos vystymosi bendrija (angl. SADC) pareikalavo taikant tinkamą teisinį procesą skubiai patikrinti ir paskelbti rinkimų rezultatus, |
| --- | --- |

F.

kadangi Pietų Afrikos vystymosi bendrija (angl. SADC) pareikalavo taikant tinkamą teisinį procesą skubiai patikrinti ir paskelbti rinkimų rezultatus,

| G. | kadangi režimas vėl panaudojo jėgą prieš opoziciją, |
| --- | --- |

G.

kadangi režimas vėl panaudojo jėgą prieš opoziciją,

1.   primygtinai reikalauja, kad būtų gerbiamos Zimbabvės gyventojų demokratinės viltys; ragina visus, kurie norėtų kurti Zimbabvės ateitį, bendradarbiauti su demokratinių pokyčių pajėgomis;

2.   ragina Zimbabvės rinkimų komisiją nedelsiant paskelbti visus pirminius rinkimų rezultatus, nes delsiant šiuo metu atsiranda nerimo ir spėlionių ir todėl kyla pavojus taikai, politiniam stabilumui ir Zimbabvės demokratijos perspektyvoms;

3.   palankiai vertina Zimbabvės rinkimų rėmimo tinklo nevyriausybinių organizacijų atliktą didelį darbą: visoje šalyje įdarbinta tūkstančiai stebėtojų ir skelbiamos jų rinkimų rezultatų prognozės;

4.   primygtinai ragina Zimbabvės vyriausybę, pasirašiusią PAVB sutartį ir jos protokolus, Afrikos Sąjungos steigiamąjį aktą, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir Naująją Afrikos vystymosi partnerystę, vykdyti savo pačios įsipareigojimus laikytis demokratijos principų, teisinės valstybės principų ir gerbti žmogaus teises;

5.   palankiai vertina tai, kad Pietų Afrikos vystymosi bendrija 2008 m. balandžio 12 d. susirinko į savo neeilinį aukščiausiojo lygio susitikimą, ir džiaugiasi, kad šio susitikimo lyderiai priėmė informacinį pranešimą, kuriame jie ragina skubiai paskelbti prezidento rinkimų rezultatus;

6.   palankiai vertina tai, kad Pietų Afrikos valdančioji Afrikos nacionalinio kongreso partija neseniai pripažino, kad Zimbabvėje dabar prasidėjo krizė, ir tiki, jog bus imtasi tinkamų veiksmų;

7.   skubiai ragina Afrikos Sąjungą panaudoti savo, kaip tarpininkės, galimybes siekiant padėti greitai ir teigiamai išspręsti Zimbabvės krizės klausimą;

8.   griežtai smerkia po rinkimų taikomą politinę prievartą ir žmogaus teisių pažeidimus, nukreiptus prieš opozicijos partijų rėmėjus;

9.   smerkia tai, kad pastarosiomis savaitėmis buvo suimta beveik tuzinas užsienio žurnalistų, ir ragina nedelsiant panaikinti visus spaudos ir susirinkimų laisvės apribojimus bei užsienio naujienų agentūroms leisti laisvai patekti į Zimbabvę; be to, ragina nedelsiant išlaisvinti 36 piliečius, suimtus per taikią protesto prieš delsimą paskelbti rezultatus akciją;

10.   palankiai vertina tai, kad Pietų Afrikos krovikai atsisakė iš Kinijos krovininio laivo „An Yue Jiang“ iškrauti ginklus, kurie buvo skirti Zimbabvės saugumo pajėgoms; ragina visas Pietų Afrikos vystymosi bendrijos šalis visuose savo uostuose atsisakyti iškrauti laivo „An Yue Jiang“ krovinį;

11.   ragina Kinijos vyriausybę nutraukti ginklų eksportą į Zimbabvę ir laivui „An Yue Jiang“ įsakyti nedelsiant sugrįžti į Kinijos teritorinius vandenis;

12.   ragina Tarybą užtikrinti, kad visos valstybės narės drausmingai taikytų esamas ribojančias priemones;

13.   ragina Tarybą ir Komisiją pagreitinti rengimą priemonių paketo, įskaitant neatidėliotiną ekonominę pagalbą, kuriomis bus pasinaudota kai tik Zimbabvėje įvyks demokratinių pasikeitimų, ir derinti šias priemones su platesniąja tarptautine bendruomene;

14.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Didžiojo aštuoneto šalių vyriausybėms, Zimbabvės ir Pietų Afrikos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams, Britanijos tautų sandraugos generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Afrikos Sąjungos Komisijos ir Vykdančiosios tarybos pirmininkams, Visos Afrikos Parlamentui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos generaliniam sekretoriui ir jos šalių vyriausybėms.

---

(1)  OL C 226 E, 2005 9 15, p. 358.

(2)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 491.

(3)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 263.

(4)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 791.

(5)  OL L 43, 2008 2 19, p. 39.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/103

---

Moterų teisės Irane

P6_TA(2008)0185

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Irane

(2009/C 259 E/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 25 d. Tarybos deklaraciją dėl siūlomo teisės akto dėl baudžiamosios teisės Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 25 d. Tarybos deklaraciją dėl siūlomo teisės akto dėl baudžiamosios teisės Irane,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių, o ypatingai į 2007 m. spalio 25 d. (1) ir 2008 m. sausio 31 d. (2) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių, o ypatingai į 2007 m. spalio 25 d. (1) ir 2008 m. sausio 31 d. (2) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į EP Užsienio reikalų komiteto pranešimą (3) dėl ES metinio pranešimo apie žmogaus teises pasaulyje ir ES politiką šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EP Užsienio reikalų komiteto pranešimą (3) dėl ES metinio pranešimo apie žmogaus teises pasaulyje ir ES politiką šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, o ypač į 2007 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 62/168 dėl žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje ir į 2007 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 62/149 dėl mirties bausmės moratoriumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, o ypač į 2007 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 62/168 dėl žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje ir į 2007 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 62/149 dėl mirties bausmės moratoriumo,

| — | atsižvelgdamas į JT Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir Vaiko teisių konvenciją, kuriuos Iranas yra pasirašęs, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir Vaiko teisių konvenciją, kuriuos Iranas yra pasirašęs,

| — | atsižvelgdamas į 2-ąjį Europos Parlamento ir Irano Islamo Respublikos Majlis (Islamo konsultacinė taryba) susitikimą, vykusį Teherane 2007 m. gruodžio 7–9 d., ir pranešimą dėl šio susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2-ąjį Europos Parlamento ir Irano Islamo Respublikos Majlis (Islamo konsultacinė taryba) susitikimą, vykusį Teherane 2007 m. gruodžio 7–9 d., ir pranešimą dėl šio susitikimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi nuo Milijono parašų už teisinę moterų ir vyrų lygybę Irane kampanijos pradžios 2006 m. rugpjūčio 27 d. daugiau kaip 70 aktyvistų buvo suimta arba kitaip persekiojama už jų taikingas pastangas siekiant pakeisti teisės aktus; kadangi Irano valdžios institucijos daug kartų blokavo kampanijai skirtą tinklavietę, |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo Milijono parašų už teisinę moterų ir vyrų lygybę Irane kampanijos pradžios 2006 m. rugpjūčio 27 d. daugiau kaip 70 aktyvistų buvo suimta arba kitaip persekiojama už jų taikingas pastangas siekiant pakeisti teisės aktus; kadangi Irano valdžios institucijos daug kartų blokavo kampanijai skirtą tinklavietę,

| B. | kadangi didėja represijos prieš moterų teisių gynėjus Irane ir per pastaruosius dvejus metus daugiau kaip šimtas jų buvo suimta, tardoma arba nuteista, o Irano vyriausybė surinko daugiau kaip 1 milijoną EUR užstato; kadangi uždaryti moterų teises ginantys laikraščiai, žurnalai ir transliuotojai, įskaitant žymiausią moterų teises propaguojantį žurnalą „Zanan“, kuris veikė daugiau kaip 17 metų ir buvo uždarytas 2008 m. sausio 28 d., |
| --- | --- |

B.

kadangi didėja represijos prieš moterų teisių gynėjus Irane ir per pastaruosius dvejus metus daugiau kaip šimtas jų buvo suimta, tardoma arba nuteista, o Irano vyriausybė surinko daugiau kaip 1 milijoną EUR užstato; kadangi uždaryti moterų teises ginantys laikraščiai, žurnalai ir transliuotojai, įskaitant žymiausią moterų teises propaguojantį žurnalą „Zanan“, kuris veikė daugiau kaip 17 metų ir buvo uždarytas 2008 m. sausio 28 d.,

| C. | kadangi žymi minėtos kampanijos narė, moterų teisių ir aplinkos gynėja Khadijeh Moghaddam buvo suimta 2008 m. balandžio 8 d. ir išlaisvinta tik neseniai sumokėjus didelį 1 milijardo IRR (maždaug 50 000 EUR) užstatą, |
| --- | --- |

C.

kadangi žymi minėtos kampanijos narė, moterų teisių ir aplinkos gynėja Khadijeh Moghaddam buvo suimta 2008 m. balandžio 8 d. ir išlaisvinta tik neseniai sumokėjus didelį 1 milijardo IRR (maždaug 50 000 EUR) užstatą,

| D. | kadangi bendra žmogaus teisių padėtis Irane nuo 2005 m. vis blogėjo ir kadangi 2007 m. vien įvykdytų mirties bausmių skaičius beveik padvigubėjo, taigi Iranas tapo šalimi, kurią pagal vienam gyventojui tenkantį mirties bausmių skaičių lenkia tik Saudo Arabija, be to, tik šiose dviejose valstybėse ir Jemene mirties bausmės vykdomos už nusikaltimus, kuriuos įvykdė jaunesni nei 18 m. asmenys, |
| --- | --- |

D.

kadangi bendra žmogaus teisių padėtis Irane nuo 2005 m. vis blogėjo ir kadangi 2007 m. vien įvykdytų mirties bausmių skaičius beveik padvigubėjo, taigi Iranas tapo šalimi, kurią pagal vienam gyventojui tenkantį mirties bausmių skaičių lenkia tik Saudo Arabija, be to, tik šiose dviejose valstybėse ir Jemene mirties bausmės vykdomos už nusikaltimus, kuriuos įvykdė jaunesni nei 18 m. asmenys,

| E. | kadangi bent dešimčiai moterų (Iran, Khayrieh, Kobra N., Fatemeh, Ashraf Kalhori, Shamameh Ghorbani, Leyla Ghomi, Hajar bei seserims Zohreh ir Azar Kabiriniat), taip pat dviem vyrams (Abdollah Farivar ir dar vienam Afganistano piliečiui) vis dar gresia nužudymas užmėtant akmenimis, |
| --- | --- |

E.

kadangi bent dešimčiai moterų (Iran, Khayrieh, Kobra N., Fatemeh, Ashraf Kalhori, Shamameh Ghorbani, Leyla Ghomi, Hajar bei seserims Zohreh ir Azar Kabiriniat), taip pat dviem vyrams (Abdollah Farivar ir dar vienam Afganistano piliečiui) vis dar gresia nužudymas užmėtant akmenimis,

| F. | kadangi Mokarrameh Ebrahimi ir jos partneris, jos vaikų tėvas, buvo pasmerkti mirčiai užmėtant akmenimis vien už tai, kad palaikė nesantuokinius santykius, nors šis elgesys nelaikomas nusikaltimu pagal tarptautines teises normas; kadangi Vyriausiasis vadovas Ali Khamenei suteikė Mokarrameh Ebrahimi malonę po 11 metų kalėjimo ir 2008 m. kovo 17 d. ji su savo jaunesniuoju 5 m. sūnumi buvo išlaisvinta, tačiau, deja, tik po to, kai jos partneris Ja'Faras Kianis 2007 m. liepos mėn. buvo nužudytas užmėtant akmenimis, |
| --- | --- |

F.

kadangi Mokarrameh Ebrahimi ir jos partneris, jos vaikų tėvas, buvo pasmerkti mirčiai užmėtant akmenimis vien už tai, kad palaikė nesantuokinius santykius, nors šis elgesys nelaikomas nusikaltimu pagal tarptautines teises normas; kadangi Vyriausiasis vadovas Ali Khamenei suteikė Mokarrameh Ebrahimi malonę po 11 metų kalėjimo ir 2008 m. kovo 17 d. ji su savo jaunesniuoju 5 m. sūnumi buvo išlaisvinta, tačiau, deja, tik po to, kai jos partneris Ja'Faras Kianis 2007 m. liepos mėn. buvo nužudytas užmėtant akmenimis,

| G. | kadangi neseniai teismų sistemos vadovas Ayatollah Seyyed Mahmoud Hashemi Shahroudi priėmė svarbų sprendimą ir panaikino kaltinamąjį nuosprendį žmogžudyste kaltinamos laikinosios žmonos Shahla Jahed byloje, nes nustatė, kad pirmą kartą nagrinėjant bylą, kai ji buvo pripažinta kalta dėl jos laikinojo vyro nuolatinės žmonos nužudymo, buvo padaryta „procesinių klaidų“, |
| --- | --- |

G.

kadangi neseniai teismų sistemos vadovas Ayatollah Seyyed Mahmoud Hashemi Shahroudi priėmė svarbų sprendimą ir panaikino kaltinamąjį nuosprendį žmogžudyste kaltinamos laikinosios žmonos Shahla Jahed byloje, nes nustatė, kad pirmą kartą nagrinėjant bylą, kai ji buvo pripažinta kalta dėl jos laikinojo vyro nuolatinės žmonos nužudymo, buvo padaryta „procesinių klaidų“,

| H. | nors pastaraisiais metais moterų teisių padėtis šiek tiek pagerėjo, pvz., apatinė amžiaus, nuo kurio mergaitės gali tuoktis, riba padidinta nuo 9 iki 13 metų, išsiskyrusioms moterims gali būti suteikta teisė globoti savo sūnus iki jiems sukaks 7 metai (anksčiau jos galėjo globoti savo sūnus tik iki jiems sukaks 2 metai), be to, moterys dabar gali teikti teisinę pagalbą, kreiptis dėl skyrybų arba atsisakyti leisti savo vyrui vesti antrą žmoną, |
| --- | --- |

H.

nors pastaraisiais metais moterų teisių padėtis šiek tiek pagerėjo, pvz., apatinė amžiaus, nuo kurio mergaitės gali tuoktis, riba padidinta nuo 9 iki 13 metų, išsiskyrusioms moterims gali būti suteikta teisė globoti savo sūnus iki jiems sukaks 7 metai (anksčiau jos galėjo globoti savo sūnus tik iki jiems sukaks 2 metai), be to, moterys dabar gali teikti teisinę pagalbą, kreiptis dėl skyrybų arba atsisakyti leisti savo vyrui vesti antrą žmoną,

| I. | tačiau kadangi neseniai Irano parlamente buvo pateiktas „šeimos apsaugos“ įstatymo projektas, kuriame toliau bandoma įteisinti poligamiją, laikinąsias santuokas, vienašališką ir ginčytiną vyrų teisę į skyrybas ir į vaikų globą, |
| --- | --- |

I.

tačiau kadangi neseniai Irano parlamente buvo pateiktas „šeimos apsaugos“ įstatymo projektas, kuriame toliau bandoma įteisinti poligamiją, laikinąsias santuokas, vienašališką ir ginčytiną vyrų teisę į skyrybas ir į vaikų globą,

| J. | kadangi Iranas vis dar nepasirašė Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

J.

kadangi Iranas vis dar nepasirašė Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

1.   teigiamai vertina Khadijeh Moghaddam ir Mokarrameh Ebrahimi išlaisvinimą, taip pat atkreipia dėmesį į Irano Vyriausiojo vadovo ir teismų sistemos vadovo vaidmenį šiais atvejais; ragina išlaisvinti Shahlą Jahed;

2.   griežtai smerkia represijas prieš pilietinės visuomenės judėjimus Irane, be kita ko, nukreiptas prieš moterų teisių gynėjus, pvz., dalyvavusius minėtoje kampanijoje; ragina Irano valdžios institucijas sustabdyti žmonių, taikiai besinaudojančių savo teisėmis į žodžio, susivienijimų ir susirinkimų laisvę, užpuldinėjimus, bauginimus bei persekiojimą ir nedelsiant besąlygiškai paleisti visus sąžinės kalinius; primena savo 2007 m. spalio 25 d. ir 2008 m. sausio 31 d. rezoliucijas;

3.   pripažįsta, kad, nepaisant vyraujančios teisinės nelygybės, moterys Irano visuomenėje atlieka aktyvų ir svarbų vaidmenį, o tai gali suteikti įkvėpimo ir vilties moterims kitose regiono šalyse;

4.   ragina Irano parlamentą ir vyriausybę pakeisti diskriminacinio pobūdžio Irano teisės aktus, pagal kuriuos moterims neleidžiama, inter alia, eiti aukščiausių valstybės pareigų ir būti paskirtoms teisėjomis, joms nesuteikiama lygių teisių su vyrais santuokos, skyrybų, vaikų globos ir paveldėjimo srityse, taip pat nustatoma, kad jų liudijimas teisme vertas tik pusės vyro liudijimo; mano, kad kai kuriais atvejais dėl šios nelygybės gali padidėti moterų įvykdomų smurtinių nusikaltimų skaičius;

5.   dar kartą griežtai smerkia mirties bausmę apskritai, ragina nedelsiant sustabdyti mirties bausmių vykdymą Irane, taip pat yra pasibaisėjęs dėl to, kad Irane ir toliau didžiausias mirties bausmių, įvykdytų nusikaltėliams vaikams, skaičius pasaulyje, ir dėl to, kad užmėtymo akmenimis moratoriumas vis dar nėra visiškai įgyvendintas;

6.   atkreipia dėmesį į teismų sistemos vadovo M. H. Shahroudi neseniai paskelbtus nurodymus, kuriuose draudžiama be išankstinio sutikimo viešai vykdyti mirties bausmes ir ilgam laikui įkalinti nepateikus kaltinimo;

7.   ragina naujai išrinkto Irano Majlis narius skubiai atlikti numatytus Irano baudžiamojo kodekso pakeitimus, siekiant panaikinti užmėtymą akmenimis ir mirties bausmes nusikaltėliams vaikams, imtis veiksmų siekiant mirties bausmės moratoriumo, suderinti Irano teisės aktus su tarptautiniais žmogaus teisių įsipareigojimais ir ratifikuoti Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims;

8.   ragina Tarybą ir Komisiją atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Irane, konkrečius žmogaus teisių pažeidimų atvejus aptarti su atitinkamomis valdžios institucijomis ir per antrą 2008 m. pusmetį pateikti Parlamentui išsamią ataskaitą šiuo klausimu, įskaitant pasiūlymus dėl projektų, kurie galėtų būti finansuojami pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo pasaulyje finansinę priemonę (4);

9.   paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Vyriausiajam Bendrosios užsienio reikalų ir saugumo politikos įgaliotiniui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Saugumo tarybai, JT Žmogaus teisių tarybai, Irano teismų sistemos vadovui ir Irano Islamo Respublikos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0488.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0031.

(3)  A6-0153/2008.

(4)  OL L 386, 2006 12 29, p. 1.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/106 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/106

---

Čadas

P6_TA(2008)0186

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Čade

(2009/C 259 E/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo ir gynybos politikos operacijos Čade ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) bei 2007 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Rytų Čado (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo ir gynybos politikos operacijos Čade ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) bei 2007 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl Rytų Čado (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimą 2008/101/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR TCHAD/RCA) pradėjimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimą 2008/101/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR TCHAD/RCA) pradėjimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1778(2007), pagal kurią numatyta Čado rytuose ir Centrinės Afrikos Respublikos (CAR) šiaurės rytuose dislokuoti tarptautines pajėgas, prie kurių prisidėtų ir pagal ESGP vykdoma misija EUFOR TCHAD/RCA, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1778(2007), pagal kurią numatyta Čado rytuose ir Centrinės Afrikos Respublikos (CAR) šiaurės rytuose dislokuoti tarptautines pajėgas, prie kurių prisidėtų ir pagal ESGP vykdoma misija EUFOR TCHAD/RCA,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1769(2007), pagal kurią pradiniam 12 mėnesių laikotarpiui pradedama jungtinė Afrikos Sąjungos ir JT operacija Darfūre (UNAMID), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1769(2007), pagal kurią pradiniam 12 mėnesių laikotarpiui pradedama jungtinė Afrikos Sąjungos ir JT operacija Darfūre (UNAMID),

| — | atsižvelgdamas į politinį susitarimą, kurį 2007 m. rugpjūčio 13 d. Ndžamenoje pasirašė Čado vadovybė ir neginkluota opozicija ir kuriuo siekiama, kad visos atitinkamos Čado valdančiajai daugumai priklausančios ir opozicinės politinės partijos stiprintų demokratinį procesą Čade ir kad būtų pasirengta įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimams, kurie turėtų įvykti 2009 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į politinį susitarimą, kurį 2007 m. rugpjūčio 13 d. Ndžamenoje pasirašė Čado vadovybė ir neginkluota opozicija ir kuriuo siekiama, kad visos atitinkamos Čado valdančiajai daugumai priklausančios ir opozicinės politinės partijos stiprintų demokratinį procesą Čade ir kad būtų pasirengta įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimams, kurie turėtų įvykti 2009 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 13 d. Dakare, per Islamo aukščiausiojo lygio konferenciją, remiant prezidentui A. Wade bei prezidentui O. Bongo, Čado ir Sudano valstybės vadovų pasirašytą nepuolimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 13 d. Dakare, per Islamo aukščiausiojo lygio konferenciją, remiant prezidentui A. Wade bei prezidentui O. Bongo, Čado ir Sudano valstybės vadovų pasirašytą nepuolimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą) (4), ypač į skyrių, skirtą humanitarinei pagalbai ir pagalbai nepaprastosios padėties atveju, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą) (4), ypač į skyrių, skirtą humanitarinei pagalbai ir pagalbai nepaprastosios padėties atveju,

| — | atsižvelgdamas į tarptautines konvencijas ir dokumentus žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautines konvencijas ir dokumentus žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | nerimauja, kad nuo 2008 m. vasario 3 d. nieko negirdėti apie Demokratinės opozicijos partijų koalicijos atstovą Ibni Oumar Mahamat Saleh ir apie kitus politinius kalinius, |
| --- | --- |

A.

nerimauja, kad nuo 2008 m. vasario 3 d. nieko negirdėti apie Demokratinės opozicijos partijų koalicijos atstovą Ibni Oumar Mahamat Saleh ir apie kitus politinius kalinius,

| B. | susirūpinęs dėl paprastų opozicinių partijų rėmėjų ir šių partijų vadovų areštų po to, kai sukilėliai 2008 m. vasario mėn. pabandė nuversti prezidentą Idriss Déby Itno, |
| --- | --- |

B.

susirūpinęs dėl paprastų opozicinių partijų rėmėjų ir šių partijų vadovų areštų po to, kai sukilėliai 2008 m. vasario mėn. pabandė nuversti prezidentą Idriss Déby Itno,

| C. | kadangi prezidentas Idriss Déby Itno pasinaudojo vykstančiu konfliktu su ginkluota opozicija kaip priedanga suimant taikius civilius opozicijos lyderius, |
| --- | --- |

C.

kadangi prezidentas Idriss Déby Itno pasinaudojo vykstančiu konfliktu su ginkluota opozicija kaip priedanga suimant taikius civilius opozicijos lyderius,

| D. | kadangi Čado saugumo pajėgos vykdė žudymus be teismo sprendimo, kankinimus ir nebaudžiamus savavališkus suėmimus, o žmogaus teisių gynėjams ir žurnalistams ir toliau kilo suėmimo, neteisingo teismo ir įkalinimo pavojus ir kadangi taip pažeidžiama išraiškos laisvė, |
| --- | --- |

D.

kadangi Čado saugumo pajėgos vykdė žudymus be teismo sprendimo, kankinimus ir nebaudžiamus savavališkus suėmimus, o žmogaus teisių gynėjams ir žurnalistams ir toliau kilo suėmimo, neteisingo teismo ir įkalinimo pavojus ir kadangi taip pažeidžiama išraiškos laisvė,

| E. | kadangi Čado prezidentas pasinaudojo nepaprastąja padėtimi ir savo nurodymu panaikino 1994 m. spaudos laisvės įstatymą ir kadangi tarptautiniai spaudos korespondentai susiduria su didžiuliais sunkumais vykdydami savo pareigą informuoti, |
| --- | --- |

E.

kadangi Čado prezidentas pasinaudojo nepaprastąja padėtimi ir savo nurodymu panaikino 1994 m. spaudos laisvės įstatymą ir kadangi tarptautiniai spaudos korespondentai susiduria su didžiuliais sunkumais vykdydami savo pareigą informuoti,

| F. | kadangi prezidento dekretas, pagal kurį sudaroma 2008 m. vasario 2 ir 3 d. įvykių tyrimo komisija, neužtikrino komisijos nepriklausomumo, |
| --- | --- |

F.

kadangi prezidento dekretas, pagal kurį sudaroma 2008 m. vasario 2 ir 3 d. įvykių tyrimo komisija, neužtikrino komisijos nepriklausomumo,

| G. | susirūpinęs dėl saugumo padėties rytinėje Čado dalyje, nes ši padėtis nuo 2006 m. prastėja dėl Čado saugumo pajėgų ir sukilėlių susirėmimų bei džandžavidų ir kitų ginkluotų grupuočių įsibrovimų iš Sudano, kuriuos papildo banditizmas ir išpuoliai prieš humanitarines organizacijas, |
| --- | --- |

G.

susirūpinęs dėl saugumo padėties rytinėje Čado dalyje, nes ši padėtis nuo 2006 m. prastėja dėl Čado saugumo pajėgų ir sukilėlių susirėmimų bei džandžavidų ir kitų ginkluotų grupuočių įsibrovimų iš Sudano, kuriuos papildo banditizmas ir išpuoliai prieš humanitarines organizacijas,

| H. | kadangi siekiant išspręsti šią krizę reikia pradėti visuotinį susitaikymo procesą, kurį remtų gyventojai ir kuriuo būtų siekiama taikos, saugumo ir vystymosi, ir taip šalinti esmines krizės priežastis, |
| --- | --- |

H.

kadangi siekiant išspręsti šią krizę reikia pradėti visuotinį susitaikymo procesą, kurį remtų gyventojai ir kuriuo būtų siekiama taikos, saugumo ir vystymosi, ir taip šalinti esmines krizės priežastis,

| I. | kadangi naujasis Čado ministras pirmininkas Youssouf Saleh Abbas pareiškė, kad jis teikė pirmenybę pirmiau minėto 2007 m. rugpjūčio 13 d. susitarimo, kurį rėmė Europos Sąjunga, įgyvendinimui, |
| --- | --- |

I.

kadangi naujasis Čado ministras pirmininkas Youssouf Saleh Abbas pareiškė, kad jis teikė pirmenybę pirmiau minėto 2007 m. rugpjūčio 13 d. susitarimo, kurį rėmė Europos Sąjunga, įgyvendinimui,

| J. | kadangi Partijų koalicija konstitucijai ginti – pagrindinė opozicijos partija – teigiamai vertina vyriausybės formavimo užtikrinant visapusišką įtrauktį principą, |
| --- | --- |

J.

kadangi Partijų koalicija konstitucijai ginti – pagrindinė opozicijos partija – teigiamai vertina vyriausybės formavimo užtikrinant visapusišką įtrauktį principą,

| K. | atsižvelgdamas į neseniai, t. y. 2008 m. balandžio pradžioje, vykusius vyriausybę remiančių karinių pajėgų ir ginkluotų sukilėlių pajėgų susidūrimus Adé regione, |
| --- | --- |

K.

atsižvelgdamas į neseniai, t. y. 2008 m. balandžio pradžioje, vykusius vyriausybę remiančių karinių pajėgų ir ginkluotų sukilėlių pajėgų susidūrimus Adé regione,

| L. | atsižvelgdamas į Tripolyje pradėtas vyriausybės ir sukilėlių atstovų derybas, |
| --- | --- |

L.

atsižvelgdamas į Tripolyje pradėtas vyriausybės ir sukilėlių atstovų derybas,

| M. | kadangi 12 Rytų Čado stovyklų jau esama daugiau kaip 250 tūkst. Sudano pabėgėlių; kadangi 2008 m. vasario mėn., kai Darfūre padidėjo įtampa, būta naujo mažiausiai 12 tūkst. pabėgėlių antplūdžio, |
| --- | --- |

M.

kadangi 12 Rytų Čado stovyklų jau esama daugiau kaip 250 tūkst. Sudano pabėgėlių; kadangi 2008 m. vasario mėn., kai Darfūre padidėjo įtampa, būta naujo mažiausiai 12 tūkst. pabėgėlių antplūdžio,

| N. | kadangi Čade taip pat yra daugiau kaip 57 tūkst. pabėgėlių iš CAR ir didžioji jų dauguma gyvena šalies pietuose esančiose stovyklose; kadangi, be šių pabėgėlių, Rytų Čade yra maždaug 180 tūkst. šalies viduje perkeltųjų asmenų, |
| --- | --- |

N.

kadangi Čade taip pat yra daugiau kaip 57 tūkst. pabėgėlių iš CAR ir didžioji jų dauguma gyvena šalies pietuose esančiose stovyklose; kadangi, be šių pabėgėlių, Rytų Čade yra maždaug 180 tūkst. šalies viduje perkeltųjų asmenų,

| O. | kadangi atsižvelgiant į dabartinę humanitarinę ir saugumo padėtį JT Saugumo Tarybos autorizuotos EUFOR misijos dislokavimas yra itin svarbus, ypač dėl to, kad JT ir ES turi atsakomybę visomis priemonėmis apsaugoti civilius asmenis, teikti humanitarinę pagalbą ir užtikrinti humanitarinio personalo saugumą šiame regione, |
| --- | --- |

O.

kadangi atsižvelgiant į dabartinę humanitarinę ir saugumo padėtį JT Saugumo Tarybos autorizuotos EUFOR misijos dislokavimas yra itin svarbus, ypač dėl to, kad JT ir ES turi atsakomybę visomis priemonėmis apsaugoti civilius asmenis, teikti humanitarinę pagalbą ir užtikrinti humanitarinio personalo saugumą šiame regione,

| P. | kadangi daugybė sukilėlių grupuočių ir toliau užima dalį Čado teritorijos bei veikia abiejose Čado ir Sudano sienos pusėse, |
| --- | --- |

P.

kadangi daugybė sukilėlių grupuočių ir toliau užima dalį Čado teritorijos bei veikia abiejose Čado ir Sudano sienos pusėse,

| Q. | kadangi Čadas apkaltino Sudaną pažeidus nepuolimo susitarimą ir mokius bei ginklavus sukilėlius, kad jie surengtų naujų išpuolių prieš Čado vyriausybę; kadangi Sudano vyriausybė neigia ryšius su sukilėliais, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Čadas apkaltino Sudaną pažeidus nepuolimo susitarimą ir mokius bei ginklavus sukilėlius, kad jie surengtų naujų išpuolių prieš Čado vyriausybę; kadangi Sudano vyriausybė neigia ryšius su sukilėliais,

| R. | kadangi kontaktinė grupė, kuri buvo sudaryta pagal 2008 m. kovo 13 d. Islamo aukščiausiojo lygio konferencijoje Dakare pasirašytą taikos susitarimą jau turėjo susitikti ir apsvarstyti Čado vyriausybės kaltinimus Sudano vyriausybei, kad pastaroji remia Čado sukilėlius, |
| --- | --- |

R.

kadangi kontaktinė grupė, kuri buvo sudaryta pagal 2008 m. kovo 13 d. Islamo aukščiausiojo lygio konferencijoje Dakare pasirašytą taikos susitarimą jau turėjo susitikti ir apsvarstyti Čado vyriausybės kaltinimus Sudano vyriausybei, kad pastaroji remia Čado sukilėlius,

| S. | kadangi ES parodė pasirengimą tarpininkauti vykstant konfliktui, |
| --- | --- |

S.

kadangi ES parodė pasirengimą tarpininkauti vykstant konfliktui,

| T. | kadangi 4,5 mln. žmonių Darfūre ir Rytų Čade reikia humanitarinės pagalbos, o nuolatinės kovos kliudo Pasaulio maisto programos darbuotojų veiklai Čado rytuose, nes neįmanoma patekti į kai kurias pabėgėlių stovyklas ir vėluoja maisto pristatymas į kitas, |
| --- | --- |

T.

kadangi 4,5 mln. žmonių Darfūre ir Rytų Čade reikia humanitarinės pagalbos, o nuolatinės kovos kliudo Pasaulio maisto programos darbuotojų veiklai Čado rytuose, nes neįmanoma patekti į kai kurias pabėgėlių stovyklas ir vėluoja maisto pristatymas į kitas,

| U. | kadangi konfliktui Sudane persikėlus į Čadą, buvo pažeidžiamos Čado civilių gyventojų žmogaus teisės, pvz., deginami ir plėšiami kaimai šalies rytuose bei naudojamas smurtas prieš moteris, įskaitant prievartavimą, |
| --- | --- |

U.

kadangi konfliktui Sudane persikėlus į Čadą, buvo pažeidžiamos Čado civilių gyventojų žmogaus teisės, pvz., deginami ir plėšiami kaimai šalies rytuose bei naudojamas smurtas prieš moteris, įskaitant prievartavimą,

| V. | kadangi nestabili politinė padėtis ir ginkluotas konfliktas Čade blogina pabėgėlių iš Darfūro padėtį, ypač po pastarųjų Čado vyriausybės grasinimų išvaryti visus neseniai iš Darfūro atvyksiančius pabėgėlius, |
| --- | --- |

V.

kadangi nestabili politinė padėtis ir ginkluotas konfliktas Čade blogina pabėgėlių iš Darfūro padėtį, ypač po pastarųjų Čado vyriausybės grasinimų išvaryti visus neseniai iš Darfūro atvyksiančius pabėgėlius,

| W. | kadangi iš 290 mlrd. USD, prašomų 2008 m. Humanitariniame kreipimesi dėl Čado, kurį pasiūlė aštuonios JT agentūros ir 14 nevyriausybinių organizacijų, iki šiol suteikta mažiau kaip 20 proc. sumos, |
| --- | --- |

W.

kadangi iš 290 mlrd. USD, prašomų 2008 m. Humanitariniame kreipimesi dėl Čado, kurį pasiūlė aštuonios JT agentūros ir 14 nevyriausybinių organizacijų, iki šiol suteikta mažiau kaip 20 proc. sumos,

| X. | kadangi Pasaulio maisto programa susiduria su bauginančia problema, kaip prieš prasidedant lietingajam sezonui šešiems mėnesiams parūpinti maisto atsargų pabėgėlių ir šalies viduje perkeltųjų asmenų stovykloms, |
| --- | --- |

X.

kadangi Pasaulio maisto programa susiduria su bauginančia problema, kaip prieš prasidedant lietingajam sezonui šešiems mėnesiams parūpinti maisto atsargų pabėgėlių ir šalies viduje perkeltųjų asmenų stovykloms,

| Y. | kadangi kita problema, su kuria susiduria Pasaulio maisto programa, yra didžiulis kainų šuolis, nes tai reiškia, kad šiai agentūrai ateinančiais mėnesiais prireiks dar didesnės paramos siekiant patenkinti maisto poreikius regione, |
| --- | --- |

Y.

kadangi kita problema, su kuria susiduria Pasaulio maisto programa, yra didžiulis kainų šuolis, nes tai reiškia, kad šiai agentūrai ateinančiais mėnesiais prireiks dar didesnės paramos siekiant patenkinti maisto poreikius regione,

| Z. | kadangi svarbiausias prioritetas turėtų būti vaikų apsauga ir kadangi Čado vaikai yra didelių žmogaus teisių pažeidimų aukos: ginkluotųjų pajėgų ir grupuočių išnaudojimas ir verbavimas į jas, grobimas įvairiais tikslais, prekyba, prievartavimas ir kitoks seksualinis smurtas, ypač prieš mergaites, |
| --- | --- |

Z.

kadangi svarbiausias prioritetas turėtų būti vaikų apsauga ir kadangi Čado vaikai yra didelių žmogaus teisių pažeidimų aukos: ginkluotųjų pajėgų ir grupuočių išnaudojimas ir verbavimas į jas, grobimas įvairiais tikslais, prekyba, prievartavimas ir kitoks seksualinis smurtas, ypač prieš mergaites,

| AA. | kadangi tik 20 proc. Čado vaikų lanko mokyklą, o maždaug 7–10 tūkst. vaikų (jaunesnių nei 18 m.) laikomi vaikais kareiviais, |
| --- | --- |

AA.

kadangi tik 20 proc. Čado vaikų lanko mokyklą, o maždaug 7–10 tūkst. vaikų (jaunesnių nei 18 m.) laikomi vaikais kareiviais,

1.   užtikrina, kad remia Čado žmones, ypač vykstančio konflikto aukas;

2.   skelbia apie savo didelį nerimą dėl Demokratinės opozicijos politinių partijų koalicijos atstovo Ibni Oumar Mahamat Saleh likimo, nes apie jį nieko negirdėti nuo jo arešto 2008 m. vasario 3 d.; laiko Čado valdžios institucijas atsakingomis už jo sveikatos būklę ir ragina jas imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad jis nedelsiant atgautų laisvę;

3.   smerkia opozicijos politikų ir žurnalistų persekiojimus ir savavališkus areštus; ragina Čado vyriausybę paaiškinti visų opozicijos politikų ar žurnalistų, kurie vis dar laikomi suimti, padėtį, jų bylas nagrinėti vadovaujantis pagrindiniais teisinės valstybės principais, nutraukti visus savavališkus areštus ir nebaudžiamumą bei teisti asmenis, atsakingus už žmogaus teisių pažeidimus;

4.   pabrėžia, kad Čado vyriausybė turi tarptautinį įsipareigojimą politinių kalinių šeimoms pranešti apie kalinių buvimo vietą;

5.   prašo Čado vyriausybės laikytis visų tarptautinių žmogaus teisių dokumentų, kuriuos šalis yra pasirašiusi;

6.   pabrėžia, kad joks parlamento narys ar narė negali būti įkalinamas parlamentui iš anksto neatšaukus jo ar jos imuniteto;

7.   pabrėžia, kad svarbu, jog politika Čade būtų labiau atstovaujamoji etiniu ir geografiniu požiūriais; pabrėžia, kad Darfūro krizė nesusijusi su visomis Čado problemomis, nes humanitarinės padėties problemų kilo tik per pastaruosius šešerius metus; ypač pabrėžia, kad Čade vidinių krašto problemų būta jau daugiau kaip keturis dešimtmečius; smerkia visas Čado vyriausybės pastangas pasinaudoti Sudanu ir Darfūru, kaip priedanga siekiant paslėpti politinį susiskaldymą Čade ir šalyje besitęsiančius politinius neramumus;

8.   ragina visas šalis, ypač Čado vyriausybę, gerbti savo įsipareigojimus padėti laisvų ir teisingų bei tarptautinius standartus atitinkančių rinkimų, kurie turėtų būti surengti 2009 m., pagrindus;

9.   pabrėžia, kad ilgalaikis sprendimas neįmanomas neužtikrinus nacionalinio susitaikymo ir visuotinio dialogo, kuriame dalyvautų visi veikėjai, siekiant teisingos ir visa apimančios taikos, kuri būtų pagrįsta teisinės valstybės principais ir tikra demokratija; atkreipia dėmesį į naujojo ministro pirmininko išreikštą ketinimą įgyvendinti 2007 m. rugpjūčio 13 d. susitarimą;

10.   dar kartą patvirtina, kad reikia kuo greičiau surengti tikrą, išsamų ir visuotinį Čado veikėjų dialogą; pabrėžia sukilėlių grupuočių įtraukimo į politinį procesą svarbą ir ragina visas šalis, įskaitant Čado vyriausybę ir ES, rasti būdų, kaip derėtis su ginkluota opozicija, kai tik ji sutiks sudaryti visiškas ir besąlyges paliaubas;

11.   ragina Afrikos Sąjungą padėti surengti visuotinį dialogą siekiant visa apimančio taikos proceso ir siekiant pasirengti demokratiniams rinkimams;

12.   ragina ES tęsti 2007 m. rugpjūčio 13 d. susitarimo įgyvendinimo priežiūrą siekiant, kad būtų nedelsiant atnaujintas visuotinio politinio susitaikymo procesas, kuris turėtų vykti laikantis demokratinių taisyklių;

13.   dar kartą patvirtina savo tvirtą pasipriešinimą visiems bandymams jėga perimti valdžią; griežtai smerkia sukilėlių grupuočių tebevykdomą ginkluotą veiklą Čade;

14.   pripažįsta ESGP misijos EUFOR TCHAD/RCA svarbą siekiant nešališkai ir griežtai neutraliai užtikrinti pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų stovyklų bei humanitarinių organizacijų saugumą; apgailestauja, kad atsižvelgiant į karinių pajėgų sudėtį, EUFOR misija nepakankamai atspindi Europos Sąjungos įvairovę ir ragina tas valstybes nares, kurios dar to nepadarė, prisidėti suteikiant būtinų karinių pajėgų ir reikmenų, kad būtų užtikrinta misijos europinė tapatybė; ragina valstybes nares ir Tarybą užtikrinti, kad vykdant misiją būtų atsižvelgiama į lyties ir žmogaus teisių aspektus;

15.   pabrėžia, kad šioms pajėgoms reikia suteikti visas būtinas priemones ir kad galėtų jas naudoti, laikydamosi tarptautinių žmogaus teisių ir humanitarinės teisės normų, siekdamos apginti pavojuje atsidūrusius civilius; ragina visas konflikte dalyvaujančias jėgas gerbti žmogaus teises ir humanitarinę teisę, nutraukti visus išpuolius prieš pabėgėlius, perkeltuosius asmenis ir civilius atitinkamose vietovėse ir leisti humanitarinėms agentūroms padėti kenčiantiems civiliams gyventojams;

16.   kartoja, kad labai nerimauja dėl vis blogėjančios humanitarinės ir saugumo padėties Čade, ir ragina tarptautinę bendruomenę laipsniškai padidinti savo pagalbą siekiant patenkinti 2008 m. Humanitarinio kreipimosi dėl Čado reikalavimus; pabrėžia, kad siekiant per ateinančius mėnesius užbaigti visus pirkimus ir užtikrinti, kad maistas laiku pasiektų Rytų Čadą, būtina skubi rėmėjų pagalba; pabrėžia, kad siekiant patenkinti šiuos neatidėliotinus poreikius finansavimą būtina skirti mažiausiai prieš vienus metus;

17.   labai nerimauja dėl šios humanitarinės krizės neigiamo poveikio regiono stabilumui; siūlo kuo greičiau surengti tarptautinę regioninę konferenciją siekiant spręsti Čado ir jo kaimynų sudėtingų santykių problemas;

18.   todėl ragina Čado ir Sudano vyriausybes gerbti jų 2008 m. kovo 13 d. nepuolimo susitarimą ir jo laikytis;

19.   ragina Čado ir Sudano vyriausybes nedelsiant nutraukti visą pagalbą ginkluotoms grupuotėms Darfūre ir Rytų Čade, įgyvendinti savo įsipareigojimus neleisti ginkluotoms grupuotėms kirsti bendros sienos, išspręsti nesutarimus politinio dialogo būdu ir imtis visų reikiamų priemonių siekiant stabilizuoti dabartinę padėtį;

20.   ragina užtikrinti, kad apie žmogaus teisių pažeidėjus, nusikaltimų prieš žmoniją, seksualinio smurto prieš moteris ir vaikus bei priverstinio vyrų ir vaikų ėmimo į ginkluotąsias pajėgas vykdytojus pabėgėlių ir šalies viduje perkeltųjų asmenų stovyklose būtų pranešama, kad būtų nustatoma jų tapatybė, kad jie būtų traukiami baudžiamojon atsakomybėn ir baudžiami pagal tarptautines žmogaus teisių nuostatas;

21.   remia Jungtinių Tautų misiją Centrinėje Afrikoje ir Čade (MINURCAT), kurios užduotis – remti Čado teismų ir įkalinimo įstaigų sistemą ir mokyti Čado humanitarinės apsaugos policiją, kuri atsakinga už teisės ir tvarkos užtikrinimą pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų stovyklose;

22.   pabrėžia svarbą viešos informacinės kampanijos, per kurią būtų skelbiama aiški informacija siekiant užtikrinti, kad EUFOR apie savo buvimo regione tikslą galėtų informuoti ne tik vietos gyventojus, bet ir NVO;

23.   išreiškia savo nusivylimą, kad EUFOR kariai dar nedislokuoti Gueredos regione, kuris dėl kylančių etninių ginčų ir pabėgėlių antplūdžio yra vienas iš sudėtingiausių regionų; nerimauja, kad šis regionas liko neapsaugotas, ir ragina kuo greičiau dislokuoti EUFOR karius siekiant užtikrinti saugumą šioje pavojingoje vietovėje;

24.   pabrėžia, kad visi šalies viduje perkeltųjų asmenų problemos Čade sprendimai turi būti parengti atsižvelgiant į vietos gyventojus ir į vyriausybę; siūlo, kad į susitaikymo projektą būtų įtraukti ir šalies viduje perkeltieji asmenys bei vietos gyventojai;

25.   teigiamai vertina tai, kad pagal 10-ąjį Europos plėtros fondą numatyta nuostata dėl perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių gyvenamųjų vietovių atstatymo ir atkūrimo;

26.   pabrėžia tai, kad Čado švietimo sistemoje reikia įtvirtinti žmogaus teisių nuostatas ir nedelsiant įgyvendinti švietimo žmogaus teisių klausimais pradinėse ir vidurinėse mokyklose veiksmų planus; atkreipia dėmesį, kad EUFOR, dirbdama kartu su bendruomenės vadovais ir informuodama juos apie vaikams kylančius pavojus, galėtų vaidinti svarbų vaidmenį užkirsdama kelią prievartiniam vaikų verbavimui į sukilėlių grupuotes;

27.   prašo iš Čado nacionalinės armijos pajėgų, įskaitant savigynos miliciją ir visas kitas sukarintas grupes, kurias remia Čado vyriausybė, demobilizuoti visus jaunesnius nei 18 m. vaikus ir perduoti juos jų šeimoms ar atitinkamoms vaikų apsaugos agentūroms;

28.   paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Afrikos Sąjungai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Čado, Centrinės Afrikos Respublikos bei Sudano prezidentams, vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0419.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0630.

(3)  OL L 34, 2008 2 8, p. 39.

(4)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2008 m. balandžio 22 d., antradienis

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/111

---

Tarpvalstybinis bendradarbiavimas kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje *

P6_TA(2008)0128

2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvos siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl Sprendimo 2007/.../TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo (11563/2007 – 11045/1/2007 – C6-0409/2007 – 2007/0821(CNS))

(2009/C 259 E/21)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvą (11563/2007 ir 11045/1/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvą (11563/2007 ir 11045/1/2007),

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktą,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0409/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0409/2007),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius bei 41 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius bei 41 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0099/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0099/2008),

1.   pritaria Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvai su pakeitimais;

2.   ragina Tarybą atitinkamai pakeisti dokumento tekstą;

3.   ragina Tarybą ir Komisiją, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teikti pirmenybę bet kokiems būsimiems pasiūlymams, kuriais siekiama iš dalies pakeisti Sprendimą pagal Deklaraciją Nr. 50 dėl Protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, kuris turi būti pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, 10 straipsnio;

4.   pasiryžęs skubiai išnagrinėti visus būsimus tokius pasiūlymus pagal 3 dalyje nurodytą procedūrą ir bendradarbiaujant su nacionaliniais parlamentais;

5.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

6.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyvą;

7.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Vokietijos Federacinės Respublikos vyriausybei.

| VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva


  3 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (3a) | Siekiant nustatyti tam tikras minimalias taisykles dėl asmenų galimybės valstybėse narėse naudotis teisine pagalba, būtina, kad Taryba kuo greičiau priimtų pamatinį sprendimą dėl tam tikrų procesinių teisių baudžiamajame teismo procese visoje Europos Sąjungoje. |

VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(3a)

Pakeitimas 2

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (3b) | Sprendimu 2008/.../TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, nustatomos duomenų apsaugos taisyklės turi būti sukurtos dar nepriėmus atitinkamo trečiojo ramsčio teisės akto dėl duomenų apsaugos. Kai šis pagrindų teisės aktas bus priimtas, jis turėtų būti taikomas visai policijos ir teismų bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose apimančiai sričiai, su sąlyga, kad pagal šį aktą nustatytas duomenų apsaugos lygis būtų bet kuriuo atveju tinkamas ir ne žemesnis, nei yra nustatyta pagal 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir jos 2001 m. lapkričio 8 d. papildomą protokolą dėl priežiūros institucijų ir valstybės sienas kertančių duomenų srautų. |
| --- | --- |

(3b)

Pakeitimas 3

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

3 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (3c) | Tam tikro pobūdžio duomenys, kurie susiję su rasine arba tautine kilme, politinėmis pažiūromis, religiniais arba filosofiniais įsitikinimais, naryste partijose arba profesinėse sąjungose, seksualine orientacija arba sveikata, turėtų būti tvarkomi tik esant būtinybei ir atsižvelgiant į tai, kiek tai reikalinga konkrečiu atveju bei laikantis specialių apsaugos nuostatų. |
| --- | --- |

(3c)

Pakeitimas 4

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

3 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| (3d) | Siekiant užtikrinti veiksmingą policijos bendradarbiavimą, turėtų būti sudaryta galimybė greitai ir be biurokratinių kliūčių sudaryti jungtines darbo grupes. |
| --- | --- |

(3d)

Pakeitimas 5

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

4 konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4a) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2007 m. gruodžio 19 d. nuomonę. |
| --- | --- |

(4a)

Pakeitimas 6

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

2 straipsnio –a punktas (naujas)

| –a) | „asmens duomenys“ – bet kokios rūšies informacija, susijusi su fiziniu asmeniu („duomenų subjektu“), kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta; asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta – tai asmuo, kurio tapatybė gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma pagal asmens tapatybės kodą arba vieną ar kelis to asmens fizinei, fiziologinei, protinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei tapatybei būdingus veiksnius; |
| --- | --- |

–a)

„asmens duomenys“ – bet kokios rūšies informacija, susijusi su fiziniu asmeniu („duomenų subjektu“), kurio tapatybė yra nustatyta arba gali būti nustatyta; asmuo, kurio tapatybė gali būti nustatyta – tai asmuo, kurio tapatybė gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma pagal asmens tapatybės kodą arba vieną ar kelis to asmens fizinei, fiziologinei, protinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei tapatybei būdingus veiksnius;

Pakeitimas 11

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

2 straipsnio e punktas

| e) | „nekoduojanti DNR dalis“ – chromosomų
  regionai, neteikiantys
  genetinės informacijos, t. y.
  apie kuriuos nežinoma
  , kad
  jie teiktų
  informacijos apie
  organizmo funkcines savybes
  ; |
| --- | --- |

e)

„nekoduojanti DNR dalis“ – chromosomų
  regionai, neteikiantys
  genetinės informacijos, t. y.
  apie kuriuos nežinoma
  , kad
  jie teiktų
  informacijos apie
  organizmo funkcines savybes
  ;

| e) | „nekoduojanti DNR dalis“ – chromosomų
  sritys, kuriose nėra
  genetinės informacijos, t. y.
  nėra žinoma
  , kad
  jose būtų galima rasti
  informacijos apie
  konkrečius paveldimus požymius; nepaisant mokslinės pažangos, iš nekoduojamos DNR dalies daugiau neturi būti gaunama jokios informacijos
  ; |
| --- | --- |

e)

„nekoduojanti DNR dalis“ – chromosomų
  sritys, kuriose nėra
  genetinės informacijos, t. y.
  nėra žinoma
  , kad
  jose būtų galima rasti
  informacijos apie
  konkrečius paveldimus požymius; nepaisant mokslinės pažangos, iš nekoduojamos DNR dalies daugiau neturi būti gaunama jokios informacijos
  ;

Pakeitimas 18

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

3 a straipsnis (naujas)

3a straipsnis

Užklausos dėl išteisintų arba paleistų asmenų

Pagal šio sprendimo 3 ir 4 skyrius, nustačius atitikimą su išteisintų arba paleistų asmenų DNR charakteristika arba daktiloskopiniais duomenimis, gautomis ataskaitomis keičiamasi tik tuo atveju, jei nacionalės teisės nuostatose yra nustatytos tikslios duomenų bazės ribos ir aiškiai apibrėžta tiriamųjų duomenų kategorija.

Pakeitimas 19

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

8 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | prašančiosios valstybės narės kodas; |
| --- | --- |

a)

prašančiosios valstybės narės kodas;

| a) | prašančiosios valstybės narės kodas
  ir konsultuojančios nacionalinės valdžios institucijos kodas
  ; |
| --- | --- |

a)

prašančiosios valstybės narės kodas
  ir konsultuojančios nacionalinės valdžios institucijos kodas
  ;

Pakeitimas 20

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

17 straipsnio 3 dalies i punktas

| i) | įgaliojimus, kurie suteikiami komandiruojančios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) pareigūnams ir kitiems tarnautojams operacijos metu priimančioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

i)

įgaliojimus, kurie suteikiami komandiruojančios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) pareigūnams ir kitiems tarnautojams operacijos metu priimančioje valstybėje narėje;

| i) | įgaliojimus, kurie suteikiami komandiruojančios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) pareigūnams ir kitiems tarnautojams operacijos metu priimančioje valstybėje narėje;
  šiuos įgaliojimus visų pirma sudaro teisė sekti, persekioti, suimti ir apklausti; |
| --- | --- |

i)

įgaliojimus, kurie suteikiami komandiruojančios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) pareigūnams ir kitiems tarnautojams operacijos metu priimančioje valstybėje narėje;
  šiuos įgaliojimus visų pirma sudaro teisė sekti, persekioti, suimti ir apklausti;

Pakeitimas 21

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

18 straipsnio 1 dalis

1.   Išsamesnė informacija apie Sprendimo 2007/.../TVR techninį ir administracinį įgyvendinimą pateikiama šio sprendimo priede. Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali iš dalies keisti priedą.

1.   Išsamesnė informacija apie Sprendimo 2008/.../TVR techninį ir administracinį įgyvendinimą pateikiama šio sprendimo priede. Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali iš dalies keisti priedą,
  prieš tai pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktą ir 39 straipsnio 1 dalį pasikonsultavusi su Europos Parlamentu
  .

Pakeitimas 22

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

20 straipsnio 1 dalis

1.   Taryba priima Sprendimo 2007/.../TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą sprendimą remdamasi įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu, pateiktu šio sprendimo priedo 4 skyriuje.

1.   Taryba priima Sprendimo 2008/.../TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą sprendimą remdamasi įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu, pateiktu šio sprendimo priedo 4 skyriuje.
  Atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) nepriklausomos duomenų apsaugos institucijos aktyviai dalyvauja atliekant šio Sprendimo priedo 4 skyriuje nustatytą vertinimo procedūrą.

Pakeitimas 23

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

21 straipsnio 1 dalis

1.   Kasmet vertinamas duomenų keitimosi pagal Sprendimo 2007/.../TVR 2 skyrių administracinis, techninis, veiklos ir finansinis taikymas. Vertinimas vykdomas valstybėse narėse, kurios taiko Sprendimą 2007/.../TVR, ir yra kategorijų tų duomenų, kuriais keistis pradėjo atitinkamos valstybės narės. Vertinimas grindžiamas atitinkamų valstybių narių ataskaitomis.

1.   Kasmet vertinamas duomenų keitimosi pagal Sprendimo 2008/.../TVR 2 skyrių administracinis, techninis, veiklos ir finansinis taikymas.
  Šį vertinimą sudaro padarinių, atsirandančių dėl valstybėse narėse taikomų skirtingų DNR duomenų rinkimo ir saugojimo metodų ir kriterijų, įvertinimas. Vertinimą taip pat sudaro padarinių, susijusių su tarpvalstybinio keitimosi įvairių tipų DNR duomenimis proporcingumu ir veiksmingumu, įvertinimas.
  Vertinimas vykdomas valstybėse narėse, kurios taiko Sprendimą 2008/.../TVR, ir yra kategorijų tų duomenų, kuriais keistis pradėjo atitinkamos valstybės narės. Vertinimas grindžiamas atitinkamų valstybių narių ataskaitomis.

Pakeitimas 24

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

21 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Tarybos generalinis sekretoriatas reguliariai ataskaitos forma, kaip nurodyta šio sprendimo priedo 4 skyriaus 2.1 punkte, perduoda Europos Parlamentui ir Komisijai keitimosi duomenimis įvertinimo rezultatus.

Pakeitimas 25

Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva

Iniciatyvos papildymas – 1 skyriaus 1.1 punkto 3 pastraipa

Įtraukimo taisyklė:

DNR charakteristikas, kurias paieškai ir palyginimui pateikia valstybės narės, ir paieškai ir palyginimui siunčiamas DNR charakteristikas turi sudaryti ne mažiau kaip 6 lokusai ir, priklausomai nuo to, kiek turima,
  gali
  sudaryti
  kiti
  lokusai arba bandiniai. Informacines DNR charakteristikas turi sudaryti ne mažiau kaip 6 iš 7 Europos standartinio rinkinio (ESS) ar Interpolo standartinio lokusų rinkinio (ISSOL) lokusų. Siekiant atitikimų įvertinimo tikslumo,
  rekomenduojama
  visus turimus alelius kaupti indeksuotų DNR charakteristikos
  duomenų fonde
  .

Įtraukimo taisyklė:

DNR charakteristikas, kurias paieškai ir palyginimui pateikia valstybės narės, ir paieškai ir palyginimui siunčiamas DNR charakteristikas turi sudaryti ne mažiau kaip 6 lokusai ir, priklausomai nuo to, kiek turima,
  turi
  sudaryti
  papildomi
  lokusai arba bandiniai. Informacines DNR charakteristikas turi sudaryti ne mažiau kaip 6 iš 7 Europos standartinio rinkinio (ESS) ar Interpolo standartinio lokusų rinkinio (ISSOL) lokusų. Siekiant atitikimų įvertinimo tikslumo,
  visi turimi aleliai kaupiami
  indeksuotų DNR charakteristikos duomenų
  bazėje ir naudojami paieškai ir palyginimui. Kiekviena valstybė narė kuo skubiau įgyvendina visus naujus ES patvirtintus lokusų ESS.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/116

---

Europos ombudsmeno statutas

P6_TA(2008)0129

2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimo projektas, iš dalies keičiantis jo 1994 m. kovo 9 d. Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (2006/2223(INI))

(2009/C 259 E/22)

Sprendimo projektas buvo priimtas (1) ir, remiantis EB sutarties 195 straipsnio 4 dalimi ir Euratomo sutarties 107d straipsnio 4 dalimi, perduotas Tarybai ir Komisijai:

---

(1)  Balsavimas pagal pasiūlymą dėl rezoliucijos (A6-0076/2008) buvo atidėtas, laukiant procedūros išvados pagal EB sutarties 195 straipsnio 4 dalį ir Euratomo sutarties 107d straipsnio 4 dalį.

---

Europos Parlamento sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas 1994 m. kovo 9 d. Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų

EUROPOS PARLAMENTAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 195 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 107d straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į savo ... rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas 1994 m. kovo 9 d. Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų,

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę,

gavęs Tarybos patvirtinimą,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje (1) pripažįstama teisė į gerą administravimą – tai viena pagrindinių Sąjungos piliečių teisių. |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje (1) pripažįstama teisė į gerą administravimą – tai viena pagrindinių Sąjungos piliečių teisių.

| (2) | Siekiant, kad ombudsmeno veiksmai būtų sėkmingi, būtinas piliečių pasitikėjimas ombudsmeno galimybėmis atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus galimais blogo administravimo atvejais. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant, kad ombudsmeno veiksmai būtų sėkmingi, būtinas piliečių pasitikėjimas ombudsmeno galimybėmis atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus galimais blogo administravimo atvejais.

| (3) | Siekiant, kad nekiltų abejonių dėl ombudsmeno galimybių atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus galimais blogo administravimo atvejais, pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant, kad nekiltų abejonių dėl ombudsmeno galimybių atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus galimais blogo administravimo atvejais, pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą.

| (4) | Siekiant numatyti, kad būtų galima plėtoti teisines nuostatas arba teismų praktiką dėl Europos Sąjungos įstaigų, biurų ir agentūrų įsikišimo į Teisingumo Teismo nagrinėjamas bylas, pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant numatyti, kad būtų galima plėtoti teisines nuostatas arba teismų praktiką dėl Europos Sąjungos įstaigų, biurų ir agentūrų įsikišimo į Teisingumo Teismo nagrinėjamas bylas, pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą.

| (5) | Pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą siekiant atsižvelgti į pastaraisiais metais įvykusius ES institucijų ir įstaigų vaidmens kovojant su Europos Sąjungos finansiniams interesams kenksmingu sukčiavimu pokyčius, ir ypač tai, jog buvo įsteigta Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), kad ombudsmenas galėtų šioms institucijoms arba įstaigoms perduoti visą jų kompetencijai priklausančią informaciją. |
| --- | --- |

(5)

Pageidautina pritaikyti ombudsmeno statutą siekiant atsižvelgti į pastaraisiais metais įvykusius ES institucijų ir įstaigų vaidmens kovojant su Europos Sąjungos finansiniams interesams kenksmingu sukčiavimu pokyčius, ir ypač tai, jog buvo įsteigta Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), kad ombudsmenas galėtų šioms institucijoms arba įstaigoms perduoti visą jų kompetencijai priklausančią informaciją.

| (6) | Pageidautina imtis veiksmų siekiant, kad ombudsmenas galėtų bendradarbiauti su panašiomis valstybių narių ir tarptautinio lygmens institucijomis, taip pat platesnę už ombudsmeno veiklos sritį, pvz., žmogaus teisių apsaugą, kuruojančiomis valstybių narių ir tarptautinėmis institucijomis, nes šis bendradarbiavimas gali labai pagerinti ombudsmeno veiksmų efektyvumą. |
| --- | --- |

(6)

Pageidautina imtis veiksmų siekiant, kad ombudsmenas galėtų bendradarbiauti su panašiomis valstybių narių ir tarptautinio lygmens institucijomis, taip pat platesnę už ombudsmeno veiklos sritį, pvz., žmogaus teisių apsaugą, kuruojančiomis valstybių narių ir tarptautinėmis institucijomis, nes šis bendradarbiavimas gali labai pagerinti ombudsmeno veiksmų efektyvumą.

| (7) | Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartis baigė galioti 2002 m., |
| --- | --- |

(7)

Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartis baigė galioti 2002 m.,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimo 94/262/EAPB, EB, Euratomas, 1 nurodomoji dalis, 3 konstatuojamoji dalis, 1 straipsnio 1 dalis, 3 straipsnio 2 dalies pirma ir penkta pastraipos ir 4 bei 5 straipsniai keičiami taip:

| OMBUDSMENO STATUTAS | PASIŪLYMAS DĖL PAKEITIMO |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1

  1 nurodomoji dalis |
| atsižvelgdamas į Europos Bendrijų steigimo sutartis, ypač į Europos bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnio 4 dalį,
  Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 20d straipsnio 4 dalį,
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalį, | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų steigimo sutartis, ypač į Europos bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnio 4 dalį
  ir
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalį, |
| Pakeitimas 2

  3 konstatuojamoji dalis |
| kadangi ombudsmenas, kuris taip pat gali veikti savo paties iniciatyva, privalo turėti priėjimą prie bet kokios informacijos, kuri reikalinga jo pareigoms atlikti; kadangi dėl to Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją,
  nebent yra tinkamai pagrįstų slaptumo motyvų išsaugoti slaptumą,
  nepažeidžiant ombudsmeno pareigos neatskleisti tokios informacijos; kadangi valstybių narių valdžios institucijos privalo pateikti ombudsmenui visą būtiną informaciją, išskyrus atvejus, kai tokiai informacijai taikomi slaptumo įstatymai, kiti teisės aktai arba nuostatos, draudžiančios ją atskleisti; kadangi tais atvejais, jei ombudsmenas nustato, kad prašoma pagalba nebuvo suteikta, jis praneša apie tai Europos Parlamentui, kuris padaro atitinkamus pareiškimus; | kadangi ombudsmenas, kuris taip pat gali veikti savo paties iniciatyva, privalo turėti priėjimą prie bet kokios informacijos, kuri reikalinga jo pareigoms atlikti; kadangi dėl to Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos neatskleisti tokios informacijos,
  ir svarstyti įslaptintą informaciją arba dokumentus laikantis taisyklių, kurios tiksliai atitinka susijusiose institucijose ir įstaigose galiojančias taisykles; kadangi įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ir įstaigos praneša ombudsmenui apie jų slaptumą; kadangi ombudsmenas ir susijusios institucijos ir įstaigos turėtų susitarti dėl įslaptintos informacijos arba dokumentų teikimo sąlygų;
  kadangi valstybių narių valdžios institucijos privalo pateikti ombudsmenui visą būtiną informaciją, išskyrus atvejus, kai tokiai informacijai taikomi slaptumo įstatymai, kiti teisės aktai arba nuostatos, draudžiančios ją atskleisti; kadangi tais atvejais, jei ombudsmenas nustato, kad prašoma pagalba nebuvo suteikta, jis praneša apie tai Europos Parlamentui, kuris padaro atitinkamus pareiškimus; |
| Pakeitimas 3

  1 straipsnio 1 dalis |
| 1. | Vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 195e straipsnio 4 dalimi
  , Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 20d straipsnio 4 dalimi,
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalimi, šis sprendimas nustato ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančias nuostatas ir bendrąsias sąlygas. |

OMBUDSMENO STATUTAS

PASIŪLYMAS DĖL PAKEITIMO

Pakeitimas 1

1 nurodomoji dalis

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų steigimo sutartis, ypač į Europos bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnio 4 dalį,
  Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 20d straipsnio 4 dalį,
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų steigimo sutartis, ypač į Europos bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnio 4 dalį
  ir
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalį,

Pakeitimas 2

3 konstatuojamoji dalis

kadangi ombudsmenas, kuris taip pat gali veikti savo paties iniciatyva, privalo turėti priėjimą prie bet kokios informacijos, kuri reikalinga jo pareigoms atlikti; kadangi dėl to Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją,
  nebent yra tinkamai pagrįstų slaptumo motyvų išsaugoti slaptumą,
  nepažeidžiant ombudsmeno pareigos neatskleisti tokios informacijos; kadangi valstybių narių valdžios institucijos privalo pateikti ombudsmenui visą būtiną informaciją, išskyrus atvejus, kai tokiai informacijai taikomi slaptumo įstatymai, kiti teisės aktai arba nuostatos, draudžiančios ją atskleisti; kadangi tais atvejais, jei ombudsmenas nustato, kad prašoma pagalba nebuvo suteikta, jis praneša apie tai Europos Parlamentui, kuris padaro atitinkamus pareiškimus;

kadangi ombudsmenas, kuris taip pat gali veikti savo paties iniciatyva, privalo turėti priėjimą prie bet kokios informacijos, kuri reikalinga jo pareigoms atlikti; kadangi dėl to Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos neatskleisti tokios informacijos,
  ir svarstyti įslaptintą informaciją arba dokumentus laikantis taisyklių, kurios tiksliai atitinka susijusiose institucijose ir įstaigose galiojančias taisykles; kadangi įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ir įstaigos praneša ombudsmenui apie jų slaptumą; kadangi ombudsmenas ir susijusios institucijos ir įstaigos turėtų susitarti dėl įslaptintos informacijos arba dokumentų teikimo sąlygų;
  kadangi valstybių narių valdžios institucijos privalo pateikti ombudsmenui visą būtiną informaciją, išskyrus atvejus, kai tokiai informacijai taikomi slaptumo įstatymai, kiti teisės aktai arba nuostatos, draudžiančios ją atskleisti; kadangi tais atvejais, jei ombudsmenas nustato, kad prašoma pagalba nebuvo suteikta, jis praneša apie tai Europos Parlamentui, kuris padaro atitinkamus pareiškimus;

Pakeitimas 3

1 straipsnio 1 dalis

1.

Vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 195e straipsnio 4 dalimi
  , Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 20d straipsnio 4 dalimi,
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalimi, šis sprendimas nustato ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančias nuostatas ir bendrąsias sąlygas.

| 1. | Vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 195e straipsnio 4 dalimi
  ir
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalimi, šis sprendimas nustato ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančias nuostatas ir bendrąsias sąlygas. |
| --- | --- |

1.

Vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 195e straipsnio 4 dalimi
  ir
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalimi, šis sprendimas nustato ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančias nuostatas ir bendrąsias sąlygas.

Pakeitimas 4

3 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| 2. | Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją ir leisti jam prieiti prie atitinkamų bylų.
  Jos gali atsisakyti pateikti informaciją tik dėl tinkamai pagrįstų slaptumo motyvų. |
| --- | --- |

2.

Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją ir leisti jam prieiti prie atitinkamų bylų.
  Jos gali atsisakyti pateikti informaciją tik dėl tinkamai pagrįstų slaptumo motyvų.

| 2. | Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją ir leisti jam prieiti prie atitinkamų bylų.
  Ombudsmenas galės prieiti prie įslaptintos informacijos arba dokumentų, ypač prie slaptų dokumentų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (2)



  9 straipsnį, tik laikydamasis taisyklių, kurios tiksliai atitinka susijusiose institucijose ir įstaigose galiojančias taisykles.




  Kaip minėta pirmoje pastraipoje, įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ar įstaigos informuoja ombudsmeną apie jų slaptumą.




  Siekdamas įgyvendinti pirmoje pastraipoje numatytas taisykles, ombudsmenas gali susitarti su institucijomis ar įstaigomis dėl veiklos sąlygų, pagal kurias suteikiama prieiga prie įslaptintos informacijos ir kitokios informacijos, kuriai taikoma prievolė saugoti tarnybinę paslaptį. |
| --- | --- |

2.

Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją ir leisti jam prieiti prie atitinkamų bylų.
  Ombudsmenas galės prieiti prie įslaptintos informacijos arba dokumentų, ypač prie slaptų dokumentų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (2)



  9 straipsnį, tik laikydamasis taisyklių, kurios tiksliai atitinka susijusiose institucijose ir įstaigose galiojančias taisykles.

Kaip minėta pirmoje pastraipoje, įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ar įstaigos informuoja ombudsmeną apie jų slaptumą.

Siekdamas įgyvendinti pirmoje pastraipoje numatytas taisykles, ombudsmenas gali susitarti su institucijomis ar įstaigomis dėl veiklos sąlygų, pagal kurias suteikiama prieiga prie įslaptintos informacijos ir kitokios informacijos, kuriai taikoma prievolė saugoti tarnybinę paslaptį.

Pakeitimas 5

3 straipsnio 2 dalies 5 pastraipa

Ombudsmenui paprašius, Bendrijos institucijų ir įstaigų pareigūnai bei kiti tarnautojai privalo liudyti;
  jie pasisako savo administracijos vardu ir vadovaudamiesi administracijos pateiktais nurodymais,
  juos riboja pareiga saugoti tarnybinę paslaptį.

Ombudsmenui paprašius, Bendrijos institucijų ir įstaigų pareigūnai bei kiti tarnautojai privalo liudyti; juos riboja
  atitinkamos Pareigūnų tarnybos nuostatų taisyklės, ypač
  pareiga saugoti tarnybinę paslaptį.

Pakeitimas 6

4 straipsnis

| 1. | Ombudsmenas ir jo personalas, kuriam taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnis,
  Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 47 straipsnio 2 dalis,
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 194 straipsnis, įsipareigoja neatskleisti informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gavo atlikdami tyrimus. Jie taip pat privalo
  saugoti informaciją
  , kuri galėtų pakenkti skundą pateikusiam asmeniui ar bet kuriam kitam susijusiam asmeniui, bet nepažeidžia 2 dalies nuostatų. |
| --- | --- |

1.

Ombudsmenas ir jo personalas, kuriam taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnis,
  Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties 47 straipsnio 2 dalis,
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 194 straipsnis, įsipareigoja neatskleisti informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gavo atlikdami tyrimus. Jie taip pat privalo
  saugoti informaciją
  , kuri galėtų pakenkti skundą pateikusiam asmeniui ar bet kuriam kitam susijusiam asmeniui, bet nepažeidžia 2 dalies nuostatų.

| 1. | Ombudsmenas ir jo personalas, kuriam taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnis
  ir
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 194 straipsnis, įsipareigoja neatskleisti informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gavo atlikdami tyrimus. Jie taip pat privalo
  neatskleisti jokios ombudsmenui pateiktos įslaptintos informacijos arba dokumento, kurie pagal Reglamento (EB) 1049/2001 9 straipsnį laikomi slaptais dokumentais, arba su asmens duomenų apsauga susijusių dokumentų, kurie priklauso Bendrijos teisės aktų taikymo sričiai, taip pat informacijos
  , kuri galėtų pakenkti skundą pateikusiam asmeniui ar bet kuriam kitam susijusiam asmeniui, bet nepažeidžia 2 dalies nuostatų.


  Ombudsmenas ir jo darbuotojai nagrinėja trečiųjų šalių prašymus susipažinti su dokumentais, kuriuos ombudsmenas gavo atlikdamas tyrimus, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1049/2001, ypač jo 4 straipsnio, sąlygų ir apribojimų. |
| --- | --- |

1.

Ombudsmenas ir jo personalas, kuriam taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnis
  ir
  Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 194 straipsnis, įsipareigoja neatskleisti informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gavo atlikdami tyrimus. Jie taip pat privalo
  neatskleisti jokios ombudsmenui pateiktos įslaptintos informacijos arba dokumento, kurie pagal Reglamento (EB) 1049/2001 9 straipsnį laikomi slaptais dokumentais, arba su asmens duomenų apsauga susijusių dokumentų, kurie priklauso Bendrijos teisės aktų taikymo sričiai, taip pat informacijos
  , kuri galėtų pakenkti skundą pateikusiam asmeniui ar bet kuriam kitam susijusiam asmeniui, bet nepažeidžia 2 dalies nuostatų.

Ombudsmenas ir jo darbuotojai nagrinėja trečiųjų šalių prašymus susipažinti su dokumentais, kuriuos ombudsmenas gavo atlikdamas tyrimus, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1049/2001, ypač jo 4 straipsnio, sąlygų ir apribojimų.

| 2. | Jei atlikdamas tyrimus ombudsmenas sužino apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise, jis nedelsdamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Europos Bendrijų praneša apie tai kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms,
  o
  prireikus
  –
  tai Bendrijos institucijai, kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar tarnautojas ir kuri gali taikyti Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 18 straipsnio antrą dalį. Ombudsmenas taip pat gali pranešti atitinkamai Bendrijos institucijai ar įstaigai apie faktus, kurie atskleidžia jų darbuotojo elgesį drausminiu požiūriu. |
| --- | --- |

2.

Jei atlikdamas tyrimus ombudsmenas sužino apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise, jis nedelsdamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Europos Bendrijų praneša apie tai kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms,
  o
  prireikus
  –
  tai Bendrijos institucijai, kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar tarnautojas ir kuri gali taikyti Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 18 straipsnio antrą dalį. Ombudsmenas taip pat gali pranešti atitinkamai Bendrijos institucijai ar įstaigai apie faktus, kurie atskleidžia jų darbuotojo elgesį drausminiu požiūriu.

| 2. | Jei atlikdamas tyrimus ombudsmenas sužino apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise, jis nedelsdamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Europos Bendrijų
  arba kompetentingą Bendrijos instituciją ar įstaigą
  praneša apie tai kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms; prireikus
  ombudsmenas taip pat praneša
  tai Bendrijos institucijai
  ar įstaigai
  , kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar tarnautojas ir kuri gali taikyti Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 18 straipsnio antrą dalį. Ombudsmenas taip pat gali pranešti atitinkamai Bendrijos institucijai ar įstaigai apie faktus, kurie atskleidžia jų darbuotojo elgesį drausminiu požiūriu. |
| --- | --- |

2.

Jei atlikdamas tyrimus ombudsmenas sužino apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise, jis nedelsdamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Europos Bendrijų
  arba kompetentingą Bendrijos instituciją ar įstaigą
  praneša apie tai kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms; prireikus
  ombudsmenas taip pat praneša
  tai Bendrijos institucijai
  ar įstaigai
  , kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar tarnautojas ir kuri gali taikyti Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 18 straipsnio antrą dalį. Ombudsmenas taip pat gali pranešti atitinkamai Bendrijos institucijai ar įstaigai apie faktus, kurie atskleidžia jų darbuotojo elgesį drausminiu požiūriu.

Pakeitimas 7

5 straipsnis

Jei tai padėtų veiksmingiau atlikti tyrimus ir geriau apsaugoti skundą pateikusių asmenų teises ir interesus, ombudsmenas gali bendradarbiauti su tokio paties tipo valdžios institucijomis bet kurioje valstybėje narėje, jei jis vadovaujasi taikomais nacionalinės teisės aktais. Bet ombudsmenas negali prašyti leisti peržiūrėti dokumentų, su kuriais jis negali susipažinti pagal 3 straipsnį.

Jei tai padėtų veiksmingiau atlikti tyrimus ir geriau apsaugoti skundą pateikusių asmenų teises ir interesus, ombudsmenas gali bendradarbiauti su tokio paties tipo valdžios institucijomis bet kurioje valstybėje narėje, jei jis vadovaujasi taikomais nacionalinės teisės aktais. Bet ombudsmenas negali prašyti leisti peržiūrėti dokumentų, su kuriais jis negali susipažinti pagal 3 straipsnį.
  Ombudsmenas gali tomis pačiomis sąlygomis bendradarbiauti su kitomis institucijomis siekdamas propaguoti ir saugoti pagrindines teises.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

2

2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

---

2008 m. balandžio 23 d., trečiadienis

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/121

---

EB ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolas ***

P6_TA(2008)0164

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo (16731/2007 – COM(2007)0623 – C6-0093/2008 – 2007/0218(AVC))

(2009/C 259 E/23)

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo (COM(2007)0623 – 16731/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo (COM(2007)0623 – 16731/2007),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, susijusią su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antru sakiniu bei 310 straipsniu (C6-0093/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, susijusią su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antru sakiniu bei 310 straipsniu (C6-0093/2008),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį, 83 straipsnio 7 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį, 83 straipsnio 7 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A6-0078/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A6-0078/2008),

1.   duoda pritarimą protokolo sudarymui;

2.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/121

---

Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymas tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tarp linijinės laivybos kompanijų (konsorciumų) rūšims (kodifikuota redakcija) *

P6_TA(2008)0165

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikroms susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tarp linijinės laivybos kompanijų (konsorciumų) rūšims (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0753 – C6-0475/2007 – 2007/0265(CNS))

(2009/C 259 E/24)

(Konsultavimosi procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0753), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0753),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 83 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0475/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 83 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0475/2007),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0089/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0089/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijomis;

2.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/122 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/122

---

Mediacija civilinėse ir komercinėse bylose ***II

P6_TA(2008)0166

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tam tikrų mediacijos civilinėse ir komercinėse bylose aspektų (15003/5/2007 – C6-0132/2008 – 2004/0251(COD))

(2009/C 259 E/25)

(Bendro sprendimo priėmimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (15003/5/2007 – C6-0132/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (15003/5/2007 – C6-0132/2008),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2004)0718) per pirmąjį svarstymą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2004)0718) per pirmąjį svarstymą (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A6-0150/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A6-0150/2008),

1.   pritaria bendrajai pozicijai;

2.   pažymi, kad aktas priimtas remiantis bendrąja pozicija;

3.   paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

4.   paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 27 E, 2008 1 31, p. 129.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/123 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/123

---

Europos palydovinės radijo navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO) ***I

P6_TA(2008)0167

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tolesnio Europos palydovinės radijo navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO) įgyvendinimo (COM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD))

(2009/C 259 E/26)

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas – pakartotinis pasiūlymo pateikimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0535), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0535),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2004)0477), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2004)0477),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją 2005 m. rugsėjo 6 d. vykusio svarstymo metu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją 2005 m. rugsėjo 6 d. vykusio svarstymo metu (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 156 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam vėl pateikė pasiūlymą (C6-0345/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 156 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam vėl pateikė pasiūlymą (C6-0345/2007),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. Rezoliuciją dėl Europos palydovinės radijo navigacijos sistemos (GALILEO) finansavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą ir 2007–2013 m. daugiametę finansinę struktūrą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. Rezoliuciją dėl Europos palydovinės radijo navigacijos sistemos (GALILEO) finansavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą ir 2007–2013 m. daugiametę finansinę struktūrą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) (TIS) su pakeitimais, padarytais 2007 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/29/EB (4) daugiametės finansinės programos atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) (TIS) su pakeitimais, padarytais 2007 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/29/EB (4) daugiametės finansinės programos atžvilgiu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 55 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 55 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A6-0144/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A6-0144/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   mano, kad teisės akto pasiūlyme nurodytas finansinis paketas yra suderinamas su viršutine įsipareigojimų asignavimų riba, nurodyta 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2008/29/EB, 1a išlaidų subkategorijoje, ir nurodo, kad dėl metinių sumų bus nuspręsta kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu laikantis Tarpinstitucinio susitarimo 37 punkto nuostatų;

3.   pritaria prie šios rezoliucijos pridedamai bendrai deklaracijai, kuri bus skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kartu su galutiniu teisės aktu;

4.   atkreipia dėmesį į priede pateikiamus Komisijos pranešimus;

5.   ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

6.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 193 E, 2006 8 17, p. 61.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0272.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)  OL L 6, 2008 1 10, p. 7.

---

P6_TC1-COD(2004)0156

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. balandžio 23 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO) įgyvendinimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 683/2008.)

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR EUROPOS KOMISIJOS BENDRA DEKLARACIJA DĖL „GALILEO TARPINSTITUCINĖ GRUPĖ (GTP)“

1.   Atsižvelgiant į Europos GNSS programų svarbą, unikalumą ir sudėtingumą, į tai, kad pagal šias programas sukurtos sistemos yra Bendrijos nuosavybė, į tai, kad programos visiškai finansuojamos iš Bendrijos biudžeto 2008–2013 m. laikotarpiu, Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija pripažįsta, kad visos trys institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti.

2.   GALILEO tarpinstitucinė grupė (GTP) sieks sudaryti palankesnes sąlygas kiekvienai Bendrijos institucijai vykdyti atitinkamas savo pareigas. Šiuo tikslu bus įsteigta GTP siekiant atidžiai stebėti:

| a) | Europos GNSS programų įgyvendinimo pažangą, visų pirma dėl susitarimų dėl viešųjų pirkimų ir sutarčių įgyvendinimo, pirmiausia susijusių su EKA; |
| --- | --- |

a)

Europos GNSS programų įgyvendinimo pažangą, visų pirma dėl susitarimų dėl viešųjų pirkimų ir sutarčių įgyvendinimo, pirmiausia susijusių su EKA;

| b) | tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis, nepažeidžiant Sutarties 300 straipsnio nuostatų; |
| --- | --- |

b)

tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis, nepažeidžiant Sutarties 300 straipsnio nuostatų;

| c) | palydovinės navigacijos rinkų kūrimą; |
| --- | --- |

c)

palydovinės navigacijos rinkų kūrimą;

| d) | valdymo tvarkos efektyvumą; bei |
| --- | --- |

d)

valdymo tvarkos efektyvumą; bei

| e) | darbo programos metinę peržiūrą. |
| --- | --- |

e)

darbo programos metinę peržiūrą.

3.   Vadovaudamasi galiojančiomis taisyklėmis GTP laikysis konfidencialumo, visų pirma atsižvelgiant į tam tikrų duomenų konfidencialų ir „jautrų“ pobūdį.

4.   Komisija atsižvelgs į GTP išsakytą nuomonę.

5.   GTP sudarys septyni atstovai, iš kurių:

| — | 3 yra iš Tarybos; |
| --- | --- |

—

3 yra iš Tarybos;

| — | 3 yra iš Europos Parlamento; |
| --- | --- |

—

3 yra iš Europos Parlamento;

| — | 1 yra iš Komisijos; |
| --- | --- |

—

1 yra iš Komisijos;

ir kurie reguliariai rengs posėdžius (iš esmės 4 kartus per metus).

GTP nedaro įtakos nustatytai atsakomybei ar tarpinstituciniams santykiams.

Europos Komisijos pareiškimas dėl GTP dalyvavimo tarptautiniuose susitarimuose

Komisija informuos GTP apie tarptautinius susitarimus, kad ji galėtų atidžiai stebėti tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis laikantis 2005 m. gegužės 26 d. Bendrojo susitarimo dėl Komisijos ir Europos Parlamento santykių bei būsimų susijusių susitarimų ir nepažeidžiant Sutarties 300 straipsnio nuostatų.

Europos Komisijos pareiškimas dėl GALILEO sistemos eksploatavimo etapo tyrimų pradžios

Atsižvelgdama į Tarybos prašymą 2010 m. pateikti pasiūlymą, numatytą reglamento dėl programų eksploatavimo etapo 4 straipsnio 3 dalyje, visų pirma dėl finansavimo, kainų politikos ir pajamų pasidalijimo mechanizmo, 2008 m. Komisija pradės būtinus išankstinus tyrimus, kurie bus tęsiami 2009 m., laikydamasi 2007 m. lapkričio 29–30 d. Transporto tarybos išvadų.

Šių tyrimų metu visų pirma bus atliekama privačiojo sektoriaus galimybių po 2013 m. dalyvauti programų eksploatavimo etapo valdyme analizė, taip pat šio galimo dalyvavimo sąlygos, visų pirma susijusios su viešojo ir privačiojo sektorių partneryste.

Europos Komisijos pareiškimas dėl saugumo ekspertų grupės („GNSS saugumo tarybos“) sudarymo

Siekdama įgyvendinti reglamento 13 straipsnio 1 dalies nuostatas ir išnagrinėti su sistemų saugumu susijusius klausimus, Komisija ketina suformuoti ekspertų grupę, kurią sudarytų valstybių narių atstovai.

Komisija užtikrins, kad:

| — | ekspertų grupę sudarytų po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės ir Komisijos atstovas; |
| --- | --- |

—

ekspertų grupę sudarytų po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės ir Komisijos atstovas;

| — | ekspertų grupei pirmininkautų Komisijos atstovas; |
| --- | --- |

—

ekspertų grupei pirmininkautų Komisijos atstovas;

| — | ekspertų grupė tvirtintų savo darbo tvarkos taisykles, kuriose būtų numatyta, inter alia, nuomonių priėmimas bendru sutarimu ir galimybė ekspertams iškelti bet kokį su sistemų saugumu susijusį klausimą. |
| --- | --- |

—

ekspertų grupė tvirtintų savo darbo tvarkos taisykles, kuriose būtų numatyta, inter alia, nuomonių priėmimas bendru sutarimu ir galimybė ekspertams iškelti bet kokį su sistemų saugumu susijusį klausimą.

Vykdydama savo pareigas Komisija visapusiškai atsižvelgs į ekspertų grupės nuomones ir įsipareigoja su ja konsultuotis, inter alia, prieš nustatydama sistemų saugumo pagrindinius reikalavimus, kaip numatyta reglamento 13 straipsnyje.

Be to, Komisija mano, kad:

| — | Europos GNSS priežiūros institucijos, Europos kosmoso agentūros atstovai ir generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis turėtų dalyvauti ekspertų grupės darbe stebėtojų teisėmis pagal jos darbo tvarkos taisyklėse nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

—

Europos GNSS priežiūros institucijos, Europos kosmoso agentūros atstovai ir generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis turėtų dalyvauti ekspertų grupės darbe stebėtojų teisėmis pagal jos darbo tvarkos taisyklėse nustatytas sąlygas;

| — | Europos bendrijos sudarytuose susitarimuose gali būti numatytas trečiųjų šalių atstovų dalyvavimas ekspertų grupės darbe pagal jos darbo tvarkos taisyklėse nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

—

Europos bendrijos sudarytuose susitarimuose gali būti numatytas trečiųjų šalių atstovų dalyvavimas ekspertų grupės darbe pagal jos darbo tvarkos taisyklėse nustatytas sąlygas.

Europos Komisijos pareiškimas dėl kreipimosi į nepriklausomą ekspertų grupę

Siekdama deramai taikyti reglamento 12 straipsnio 3 dalies nuostatas Komisija ketina:

| — | kreiptis į nepriklausomą projektų valdymo ekspertų grupę; |
| --- | --- |

—

kreiptis į nepriklausomą projektų valdymo ekspertų grupę;

| — | pavesti šiai grupei atlikti programų įgyvendinimo peržiūrą, kuri būtų jos užduočių dalis, kad būtų pateiktos atitinkamos rekomendacijos, visų pirma dėl rizikos valdymo; |
| --- | --- |

—

pavesti šiai grupei atlikti programų įgyvendinimo peržiūrą, kuri būtų jos užduočių dalis, kad būtų pateiktos atitinkamos rekomendacijos, visų pirma dėl rizikos valdymo;

| — | reguliariai teikti šias rekomendacijas pagal reglamentą įsteigtam komitetui. |
| --- | --- |

—

reguliariai teikti šias rekomendacijas pagal reglamentą įsteigtam komitetui.

Europos Komisijos pareiškimas dėl 17 straipsnio 3 dalies c punkto aiškinimo

17 straipsnio 3 dalies c punkte nustatomas principas, kad ne mažiau kaip 40 % visos veiklos vertės turi būti perduota įvairiuose lygiuose pagal subrangos sutartis surengus konkursus bendrovėms, nepriklausančioms grupėms, kurių juridiniai asmenys bus pirminiai rangovai bet kurio iš pagrindinių darbų paketų atveju.

Viso konkurso metu Komisija atidžiai tikrins ir peržiūrės, kaip įgyvendinamas šis principas, ir informuos GTP bei GNSS programų komitetą apie šio reikalavimo įvykdymą bei jo bendrą poveikį programai.

Jeigu šio proceso metu prognozės parodys, kad 40 % tikslo neįmanoma pasiekti, Komisija, laikydamasi 17 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytos procedūros, imsis reikiamų priemonių.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/126

---

Direktyvos 2003/109/EB taikymo srities išplėtimas asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga *

P6_TA(2008)0168

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/109/EB siekiant išplėsti jos taikymo sritį asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga (COM(2007)0298 – C6-0196/2007 – 2007/0112(CNS))

(2009/C 259 E/27)

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0298), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0298),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 3 ir 4 dalis, pagal kurias Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0196/2007), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 3 ir 4 dalis, pagal kurias Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0196/2007),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A6-0148/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A6-0148/2008),

1.   pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

2.   ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

3.   ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

4.   ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

5.   paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1


  Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas


  5 konstatuojamoji dalis |
| (5) | Atsižvelgiant į asmenų, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, teisę gyventi kitoje valstybėje narėje nei toje, kuri suteikė tarptautinę apsaugą, būtina užtikrinti, kad šios valstybės narės būtų informuotos apie atitinkamų asmenų apsaugos aplinkybes, kad jos galėtų laikytis įsipareigojimų negrąžinimo principo atžvilgiu. Todėl ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB, suteiktame asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, turėtų būti pastaba, kurioje nurodoma informacija apie valstybės narės išduoto leidimo gyventi turėtojui suteiktą tarptautinę apsaugą. Jei tarptautinė apsauga nebuvo panaikinta, ši pastaba turėtų būti nurodyta ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB, išduotame antrojoje valstybėje narėje. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

5 konstatuojamoji dalis

(5)

Atsižvelgiant į asmenų, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, teisę gyventi kitoje valstybėje narėje nei toje, kuri suteikė tarptautinę apsaugą, būtina užtikrinti, kad šios valstybės narės būtų informuotos apie atitinkamų asmenų apsaugos aplinkybes, kad jos galėtų laikytis įsipareigojimų negrąžinimo principo atžvilgiu. Todėl ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB, suteiktame asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, turėtų būti pastaba, kurioje nurodoma informacija apie valstybės narės išduoto leidimo gyventi turėtojui suteiktą tarptautinę apsaugą. Jei tarptautinė apsauga nebuvo panaikinta, ši pastaba turėtų būti nurodyta ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB, išduotame antrojoje valstybėje narėje.

| (5) | Atsižvelgiant į asmenų, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, teisę gyventi kitoje valstybėje narėje nei toje, kuri suteikė tarptautinę apsaugą, būtina užtikrinti, kad šios valstybės narės būtų informuotos apie atitinkamų asmenų apsaugos aplinkybes, kad jos galėtų laikytis įsipareigojimų negrąžinimo principo atžvilgiu. Todėl ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB, suteiktame asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, turėtų būti pastaba, kurioje nurodoma informacija apie valstybės narės išduoto leidimo gyventi turėtojui suteiktą tarptautinę apsaugą. Jei tarptautinė apsauga nebuvo panaikinta, ši pastaba turėtų būti nurodyta ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB, išduotame antrojoje valstybėje narėje.
  Vis dėlto antroji valstybė narė negali nei tiesiogiai, nei netiesiogiai naudotis šia pastaba kaip pretekstu atsisakyti suteikti ilgalaikio gyventojo jos teritorijoje statutą
  . |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į asmenų, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, teisę gyventi kitoje valstybėje narėje nei toje, kuri suteikė tarptautinę apsaugą, būtina užtikrinti, kad šios valstybės narės būtų informuotos apie atitinkamų asmenų apsaugos aplinkybes, kad jos galėtų laikytis įsipareigojimų negrąžinimo principo atžvilgiu. Todėl ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB, suteiktame asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, turėtų būti pastaba, kurioje nurodoma informacija apie valstybės narės išduoto leidimo gyventi turėtojui suteiktą tarptautinę apsaugą. Jei tarptautinė apsauga nebuvo panaikinta, ši pastaba turėtų būti nurodyta ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB, išduotame antrojoje valstybėje narėje.
  Vis dėlto antroji valstybė narė negali nei tiesiogiai, nei netiesiogiai naudotis šia pastaba kaip pretekstu atsisakyti suteikti ilgalaikio gyventojo jos teritorijoje statutą
  .

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10a) | Pagal šios direktyvos nuostatas, ilgalaikio gyventojo statuso suteikimas neturėtų reikšti pabėgėlių, asmenų, kuriems suteikiama papildoma apsauga ir jų šeimos narių pagal Direktyvą 2004/83/EB turimų teisių panaikinimo ar atėmimo; |
| --- | --- |

(10a)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 dalis

Direktyva 2003/109/EB

2 straipsnio f punktas

| 1. | 2
  straipsnio f
  punktas
  pakeičiamas taip:










  f) | „tarptautinė apsauga“: tarptautinė apsauga, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio a dalyje; |
| --- | --- | --- |

1.

2
  straipsnio f
  punktas
  pakeičiamas taip:

f)

„tarptautinė apsauga“: tarptautinė apsauga, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio a dalyje;

| 1. | Į
  2
  straipsnį įterpiamas toks fa
  punktas:








  fa) | „tarptautinė apsauga“: tarptautinė apsauga, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio a dalyje; |
| --- | --- | --- |

1.

Į
  2
  straipsnį įterpiamas toks fa
  punktas:

fa)

„tarptautinė apsauga“: tarptautinė apsauga, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio a dalyje;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 dalis

Direktyva 2003/109/EB

4 straipsnio 2 dalis

Asmenų, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, atžvilgiu laikotarpis tarp dienos, kurią pateiktas prašymas suteikti tarptautinę apsaugą, ir dienos, kurią Direktyvos 2004/83/EB 24 straipsnyje nurodytas leidimas gyventi yra suteiktas, yra įtraukiamas apskaičiuojant 1 dalyje nurodytą laikotarpį.

Asmenų, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, atžvilgiu laikotarpis tarp dienos, kurią pateiktas
  pirmasis
  prašymas suteikti tarptautinę apsaugą,
  įskaitant ir tuos atvejus, kai šis pirmasis prašymas yra prašymas suteikti laikiną apsaugą, kai laikina apsauga suteikiama prieš suteikiant tarptautinę apsaugą,
  ir dienos, kurią Direktyvos 2004/83/EB 24 straipsnyje nurodytas leidimas gyventi yra suteiktas, yra įtraukiamas apskaičiuojant 1 dalyje nurodytą laikotarpį.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 a dalis (nauja)

Direktyva 2003/109/EB

5 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| 3a) | 5 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:



  Šie reikalavimai netaikomi asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, neturintiems galimybių įsidarbinti. |
| --- | --- |

3a)

5 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 b dalis (nauja)

Direktyva 2003/109/EB

5 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| 3b) | 5 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:



  Nacionalinės integracijos sąlygos asmenims, kuriems teikiama tarptautinė apsauga, gali būti taikomos tik po individualaus tyrimo, atsižvelgiant į ypač pažeidžiamą jų padėtį, motyvuotu sprendimu ir atsižvelgiant į Direktyvos 2004/83/EB 33 straipsnį. |
| --- | --- |

3b)

5 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 6 dalis

Direktyva 2003/109/EB

12 straipsnio 3 a dalis

3a.   Jei valstybė narė nusprendžia išsiųsti ilgalaikį gyventoją, kurio ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB yra 8 straipsnio 4 dalyje nurodyta pastaba, valstybė narė
  konsultuojasi su pastaboje nurodyta valstybe nare
  .

3a.   Jei valstybė narė nusprendžia išsiųsti ilgalaikį gyventoją, kurio ilgalaikio gyventojo leidime gyventi EB yra 8 straipsnio 4 dalyje nurodyta pastaba, valstybė narė
  paprašo tarptautinę apsaugą suteikusią valstybę narę patvirtinti ilgalaikio gyventojo statusą
  .

Tarptautinę apsaugą suteikusi valstybė narė privalo atsakyti paklausimą pateikusiai valstybei per maksimalų vieno mėnesio laikotarpį. Sprendimas išsiųsti iš šalies gali būti priimtas tik gavus tarptautinę apsaugą suteikusios valstybės narės atsakymą.

Jei per tą laiką tarptautinė apsauga nebuvo panaikinta, ilgalaikis gyventojas išsiunčiamas į šią valstybę narę, kuri nedelsdama ir netaikydama jokių formalumų priima atgal ilgalaikį gyventoją ir jo šeimos narius.

Jei per tą laiką tarptautinė apsauga nebuvo panaikinta,
  laikantis neatstūmimo principo,
  ilgalaikis gyventojas
  gali būti
  išsiunčiamas
  tik
  į šią valstybę narę, kuri nedelsdama ir netaikydama jokių formalumų priima atgal ilgalaikį gyventoją ir jo šeimos narius.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 8 dalis

Direktyva 2003/109/EB

25 straipsnio 1a pastraipa (nauja)

Komisija sudaro kontaktinių asmenų sąrašą, jį reguliariai atnaujina ir perduoda valstybėms narėms.

---

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/129 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/129

---

Daugiametės finansinės programos tikslinimas

P6_TA(2008)0170

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo patikslinant daugiametę finansinę programą (COM(2008)0152 – C6-0148/2008 – 2008/2083(ACI))

(2009/C 259 E/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0152),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 48 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 48 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0157/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0157/2008),

1.   pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

2.   paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

3.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/29/EB (OL L 6, 2008 1 10, p. 7).

---

I PRIEDAS

2008 M. BALANDŽIO 29 D. EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS, IŠ DALIES KEIČIANTIS 2006 M. GEGUŽĖS 17 D. TARPINSTITUCINĮ SUSITARIMĄ DĖL BIUDŽETINĖS DRAUSMĖS IR PATIKIMO FINANSŲ VALDYMO PATIKSLINANT DAUGIAMETĘ FINANSINĘ PROGRAMĄ

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 48 punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Dėl vėlavimo patvirtinti tam tikras 1b ir 2 išlaidų kategorijų veiksmų programas 2 034 mln. EUR asignavimų galiojančiomis kainomis, skirtų struktūriniams fondams, Sanglaudos fondui, Kaimo plėtros fondui ir Europos žuvininkystės fondui, negalėjo būti panaudota 2007 m. arba perkelta į 2008 m. Pagal Tarpinstitucinio susitarimo 48 punktą, ši suma turi būti perkelta į kitus finansinius metus padidinant viršutines atitinkamų išlaidų ribas, skirtas įsipareigojimų asignavimams. |
| --- | --- |

(1)

Dėl vėlavimo patvirtinti tam tikras 1b ir 2 išlaidų kategorijų veiksmų programas 2 034 mln. EUR asignavimų galiojančiomis kainomis, skirtų struktūriniams fondams, Sanglaudos fondui, Kaimo plėtros fondui ir Europos žuvininkystės fondui, negalėjo būti panaudota 2007 m. arba perkelta į 2008 m. Pagal Tarpinstitucinio susitarimo 48 punktą, ši suma turi būti perkelta į kitus finansinius metus padidinant viršutines atitinkamų išlaidų ribas, skirtas įsipareigojimų asignavimams.

| (2) | Todėl atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo I priedas (2), |
| --- | --- |

(2)

Todėl atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo I priedas (2),

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo I priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.

Priimta 2008 m. balandžio 29 d., Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/29/EB (OL L 6, 2008 1 10, p. 7).

1

(2)  Šiuo tikslu skaičiai galiojančiomis kainomis paverčiami į 2004 m. kainas.

2

---

II PRIEDAS

2007–2013 M. FINANSINĖ PROGRAMA

| (milijonais eurų — pastovios 2004 m. kainos) |
| --- |
| ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total 2007-2013 |
| 1. | Tvarusis augimas |

(milijonais eurų — pastovios 2004 m. kainos)

ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Total 2007-2013

1.

50 865

53 262

54 071

54 860

55 400

56 866

58 256

383 580

| 1a | Konkurecingumas augimui ir užimtumui skatinti |
| --- | --- |

1a

Konkurecingumas augimui ir užimtumui skatinti

8 404

9 595

10 209

11 000

11 306

12 122

12 914

75 550

| 1b | Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |
| --- | --- |

1b

Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Gamtos išteklių apsauga ir valdymas |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

54 017

53 379

52 528

51 901

51 284

369 756

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Pilietiškumas, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3a

Laisvė, saugumas ir teisingumas

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Pilietiškumas |
| --- | --- |

3b

Pilietiškumas

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | ES kaip pasaulinė partnerė |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administravimas
   (1) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI, IŠ VISO

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

išreikšti BNP procentine dalimi

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI, IŠ VISO

115 142

119 805

112 182

118 549

116 178

119 659

119 161

820 676

išreikšti BNP procentine dalimi

1,06 %

1,06 %

0,97 %

1,00 %

0,97 %

0,97 %

0,95 %

1,00 %

Galima marža

0,18 %

0,18 %

0,27 %

0,24 %

0,27 %

0,27 %

0,29 %

0,24 %

Nuosavų išteklių viršutinė riba, išreikšta BNP procentine dalimi

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  2007–2013 m. išlaidos pensijoms, įtrauktos į šiai išlaidų kategorijai skirtą didžiausią sumą, apskaičiuojamos neįskaitant darbuotojų įnašų į atitinkamą sistemą, sudaro ne daugiau kaip 500 mln. EUR 2004 m. kainomis.

---

2008 m. balandžio 24 d., ketvirtadienis

| 29.10.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 259/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 259/132

---

2009 m. biudžetas, III skirsnis – Komisija. 2009 m. biudžeto struktūra ir prioritetai

P6_TA(2008)0175

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. biudžeto struktūros ir prioritetų (2008/2024(BUD))

(2009/C 259 E/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į atnaujintą Komisijos finansavimo 2007–2013 m. laikotarpiu programą, pateiktą 2008 m. sausio 31 d. pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 46 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atnaujintą Komisijos finansavimo 2007–2013 m. laikotarpiu programą, pateiktą 2008 m. sausio 31 d. pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 46 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl jos 2009 m. metinės politikos strategijos (COM(2008)0072), ir ypač į jo II dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl jos 2009 m. metinės politikos strategijos (COM(2008)0072), ir ypač į jo II dalį,

| — | atsižvelgdamas į minėtąjį 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą (TIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į minėtąjį 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą (TIS),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0084/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0084/2008),

| A. | kadangi 2008 m. ratifikuojama Lisabonos sutartis, kuri, kaip numatoma, turėtų įsigalioti 2009 m. ir pagal kurią svarbios veiklos sritys iš tarpvalstybinės sferos patenka į Bendrijos veiklos sferą ir Europos Sąjungai suteikiama kompetencija naujose srityse, ir visa tai darys didelį poveikį ES biudžetui, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2008 m. ratifikuojama Lisabonos sutartis, kuri, kaip numatoma, turėtų įsigalioti 2009 m. ir pagal kurią svarbios veiklos sritys iš tarpvalstybinės sferos patenka į Bendrijos veiklos sferą ir Europos Sąjungai suteikiama kompetencija naujose srityse, ir visa tai darys didelį poveikį ES biudžetui,

| B. | kadangi po to, kai bus ratifikuota Lisabonos sutartis, Europos Parlamento padėtis teisėkūros ir biudžeto sudarymo srityse bus tokia pati kaip ir Tarybos; kadangi atsižvelgiant į naujosios sutarties nuostatas bus atsisakyta išlaidų skirstymo į privalomąsias ir neprivalomąsias ir kadangi reikės iš esmės keisti metinę biudžeto sudarymo procedūrą, |
| --- | --- |

B.

kadangi po to, kai bus ratifikuota Lisabonos sutartis, Europos Parlamento padėtis teisėkūros ir biudžeto sudarymo srityse bus tokia pati kaip ir Tarybos; kadangi atsižvelgiant į naujosios sutarties nuostatas bus atsisakyta išlaidų skirstymo į privalomąsias ir neprivalomąsias ir kadangi reikės iš esmės keisti metinę biudžeto sudarymo procedūrą,

| C. | kadangi 2009 m. bus išrinktas naujas Europos Parlamentas ir sudaryta nauja Europos Komisija, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. bus išrinktas naujas Europos Parlamentas ir sudaryta nauja Europos Komisija,

1.   pabrėžia, kad Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, siekdami įgyvendinti naują sutartį, turės susitarti dėl to, kad iš dalies būtų keičiamos atitinkamos biudžetinės ir teisinės priemonės, ir dėl naujų taisyklių, kurias taikant būtų užtikrinta sklandi naujos biudžeto sudarymo procedūros eiga ir tinkamai atsižvelgiama į Lisabonos sutartyje numatytą naują trijų institucijų balansą; įsitikinęs, kad būtina kuo greičiau pradėti paruošiamąją veiklą, kuri turėtų būti vykdoma tuo pat metu, kai sudaromas 2009 m. biudžetas, siekiant pasirengti taikyti naują procedūrą sudarant 2010 m. biudžetą;

2.   pažymi, kad 2008 m. reikės intensyviau rengtis atlikti išsamią ir plataus masto visų ES išlaidų, įskaitant susijusias su bendrąja žemės ūkio politika, ir išteklių, įskaitant grąžinamąją išmoką Jungtinei Karalystei ir mokėjimams, kurie skirti valstybių narių renkamų ES vardu muitų surinkimo išlaidoms padengti, peržiūrą siekiant, kad Komisija galėtų jos rezultatus pranešti iki 2009 m.; primena 2006 m. gegužės 17 d. TIS nustatytą įsipareigojimą visais peržiūros etapais bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir tinkamai atsižvelgti į jo nuomonę;

3.   pabrėžia, kad solidarumo principas turi išlikti vienu iš pagrindinių ES principų, ir mano, kad labai svarbu solidarizuotis su regionais ir kad būtina skirti tam tikrų lėšų šiam solidarumui parodyti; primena, kad ketina atidžiai stebėti regionų raidos pažangą; pažymi, kad neatlikti mokėjimai kelia didžiulį susirūpinimą, kadangi labai netolimoje ateityje dėl jų gali rastis biudžeto problemų;

4.   pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog norint išspręsti uždavinius, kurie ateityje ES ir jos piliečiams, reikia laikytis lankstaus požiūrio, ir pabrėžia, kad teisėkūros prioritetai turi būti skaidrūs ir siejami su sprendimais dėl biudžeto; taigi reikalauja, kad Komisija pateiktų detalesnius finansinės programos pakeitimus, apibendrintus Metinės politikos strategijos dokumento II dalyje, ir nurodytų susijusias biudžeto eilutes;

5.   atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija komunikate dėl 2009 m. metinės politikos strategijos pateikė savo politikos prioritetus, daugiausia dėmesio skirdama augimui ir darbo vietų kūrimui, klimato kaitos ir tvarios Europos klausimams; pabrėžia, kad, jei norima, kad ES atliktų konkretų vaidmenį, šie politiniai prioritetai turėtų būti remiami numatant naujus biudžetinius prioritetus; vis dėlto primena tai, kad dėl maržos, numatytos Daugiametėje finansinėje programoje (DFP) nustatant didžiausias leistinas įvairių išlaidų kategorijų ribas, ribojama veiksmų laisvė siekiant finansuoti naujus prioritetinius projektus, pvz., Komisijos siūlomus, ir tuo pat metu nepažeisti senų prioritetinių projektų finansavimo, ir dėl to apgailestauja; ragina Komisiją pateikti išsamesnės informacijos, susijusios su minėtais finansiniais sunkumais;

6.   mano, kad Komisijos parengtas Smulkiojo verslo aktas (žr. COM(2007)0724) – labai svarbus strateginis dokumentas siekiant remti mažąsias ir vidutines įmones; pažymi, kad siekiant kuo geriau paremti mažąsias ir vidutines įmones taip pat reikalinga finansinė programa ir teisės aktai;

7.   yra labai susirūpinęs dėl to, kad Komisija jau pradėjo 2009 m. prioritetų, ypač susijusių su tomis DFP išlaidų kategorijomis, pagal kurias numatyta itin maža marža, peržiūrą; supranta, kad galiausiai gali reikėti iš naujo įvertinti tam tikrą ES veiklą, atsižvelgiant į atitinkamus vertinimus, nes tais atvejais, kai stokojama išteklių, gali būti neįmanoma tiesiog įtraukti naujų prioritetų, nenumatant papildomų asignavimų ir prieš tai nepersvarsčius senųjų prioritetų; vis dėlto pabrėžia, kad bet kokį sprendimą dėl prioritetų peržiūros turi priimti Parlamentas ir Taryba, o Komisija neturėtų užbėgti jiems už akių;

8.   pabrėžia, kad Parlamentas, siekdamas nustatyti savo politikos prioritetus, naudosis visomis numatytomis priemonėmis, suteiktomis jam pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, įskaitant, inter alia, teisės aktuose leidžiamą taikyti 5 proc. lankstumą 2007–2013 m. DFP laikotarpiu; prašo Komisiją rengiant 2009 m. preliminarų biudžeto projektą (PBP) pateikti aiškias, nuoseklias ir pagrįstas kiekvienos veiklos srities ataskaitas siekiant, kad atitinkami Europos Parlamento komitetai galėtų kruopščiai patikrinti, kaip įgyvendinamos ir tobulinamos įvairios ES programos ir politika;

9.   pažymi, kad labai svarbu taikyti vadinamąjį patikimo biudžeto valdymo principą ir primena, kad ir toliau siekiama kuo geriau panaudoti pinigus ir sudaryti rezultatyvų biudžetą; prašo Komisiją parengti PBP, kuriame būtų pateikiamos visos tikrosios 2009 m. biudžeto reikmės, ypač numatytos pagal DFP 4 išlaidų kategoriją, ir informuoti biudžeto valdymo instituciją apie planuojamus ilgalaikius finansinius poreikius; nori priminti, kad lankstumo priemonė skiriama finansuoti nenumatytų politinių uždavinių sprendimui, taigi jos nereikėtų netinkamai naudoti biudžeto sudarymo procedūros metu jau numatytai ES politikai ir veiklai finansuoti;

10.   pasiryžęs panaudoti visas bandomiesiems projektams ir parengiamajai veiklai, nurodytiems 2006 m. gegužės 17 d. TIS D dalies II priede, finansuoti skirtas sumas, jei jų prireiktų šių siūlomų projektų ir veiksmų įgyvendinimui bei jų vykdymui numatytu mastu finansuoti; mano, kad bandomieji projektai ir parengiamoji veikla – Parlamentui būtina priemonė siekiant sudaryti prielaidas naujai politikai ir veiklai, kuria suinteresuoti visi Europos piliečiai; mano, kad būtina daugiau dėmesio skirti paramos teikimui jau sėkmingai pradėtiems įgyvendinti projektams; pabrėžia, kad norint Parlamentui suteikti galimybę tinkamai panaudoti pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS numatytą priemonę, būtina numatyti atitinkamas maržas; siekia iki Parlamento vasaros darbo pertraukos informuoti Komisiją apie savo ketinimus, susijusius su bandomaisiais projektais ir parengiamąja veikla;

11.   mano, kad būtina aiškiai ir skaidriai pateikti ES biudžetą taip pat ir todėl, kad Europos piliečiai žinotų, kaip leidžiami ES pinigai; supranta, kad laikantis biudžeto sudarymo pagal veiklos sritis (t. y. veikla pagrįstas biudžetas) požiūrio siekiama, kad finansiniai ir žmogiškieji ištekliai būtų tinkami siekti politinių tikslų atsižvelgiant į Komisijos lėšų panaudojimą atitinkamose veiklos srityse; yra susirūpinęs dėl to, kad Komisijos išlaidas vis sunkiau skirstyti į veiklos ir administravimo išlaidas ir kad jau dabar gana didelė išlaidų, kurios iš tiesų yra administracinės išlaidos, suma padengiama iš veiklai finansuoti skirtų lėšų;

12.   susirūpinęs pažymi, kad taip pat dėl žmogiškųjų išteklių srityje pastebimos Komisijos užsakomųjų darbų tendencijos ir dėl vėliausių Pareigūnų tarnybos nuostatų pakeitimų susidarė tokia padėtis, kai vis daugiau ES įdarbinamų darbuotojų neįrašomi į institucijų personalo planus, o už jų darbą mokama ne pagal DFP 5 išlaidų kategoriją; labai apgailestauja dėl skaidrumo stokos; ragina surengti viešą ir išsamią visų suinteresuotų asmenų diskusiją apie būsimą Europos valdymą;

13.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2008/29/EB (OL L 6, 2008 1 10, p. 7).

---