# Europos Sąjungos C 273/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.273.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 273 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. lapkričio 13d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.273.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 273

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. lapkričio 13d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 273/01 | Europos Bendrijų metinės ataskaitos — 2008 finansiniai metai — Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos | 1 |
| 2009/C 273/02 | Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas | 122 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 273/01

Europos Bendrijų metinės ataskaitos — 2008 finansiniai metai — Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos

1

2009/C 273/02

Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas

122

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 13.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 273/1

---

EUROPOS BENDRIJŲ METINĖS ATASKAITOS

2008 FINANSINIAI METAI

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS

(2009/C 273/01)

TURINYS

Konsoliduotųjų ataskaitų pastaba

ES biudžeto vykdymas ir apskaitymas

| I DALIS: | Europos Bendrijų konsoliduotosios metinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

I DALIS:

| A. | Balansas |
| --- | --- |

A.

Balansas

| B. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita |
| --- | --- |

B.

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita

| C. | Pinigų srautų lentelė |
| --- | --- |

C.

Pinigų srautų lentelė

| D. | Grynojo turto pokyčių ataskaita |
| --- | --- |

D.

Grynojo turto pokyčių ataskaita

| E. | Finansinių ataskaitų pastabos |
| --- | --- |

E.

Finansinių ataskaitų pastabos

| II DALIS: | Europos Bendrijų konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

II DALIS:

| A SKIRSNIS: | Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos |
| --- | --- |

A SKIRSNIS:

Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos

| B SKIRSNIS: | Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

B SKIRSNIS:

Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

Europos Bendrijų 2008 m. konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią pateikė kitos institucijos ir įstaigos pagal Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento129 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad šios ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento VII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų priede.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina, norint parengti ataskaitas, kuriose parodyti Europos Bendrijų turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos Europos Bendrijų ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Bendrijų finansinė būklė.

Ph. TAVERNE

Europos Komisijos apskaitos pareigūnas

ES BIUDŽETO VYKDYMAS IR APSKAITYMAS

1.   METINIO BIUDŽETO RENGIMAS

Iš ES biudžeto finansuojama įvairių sričių politika ir programos visoje Europos Sąjungoje. Remdamasi valstybių narių nustatytais prioritetais, Komisija vykdo specialias konkrečios srities programas, veiklą ir projektus. Galima parama įvairiausiems projektams: tiek švietimo projektams, susijusiems su studentų ir mokytojų judumu, tiek projektams, kurių tikslas – skatinti geresnę ES darbuotojų darbo aplinką, stiprinti išorės sienų kontrolę.

Beveik 94 % ES biudžeto skiriama finansuoti tokioms ES politikos ir veiklos sritims, dėl kurių susitarė visos valstybės narės. Veikla grindžiamu biudžeto sudarymu (ABB) užtikrinamas tiesioginis metinio biudžeto ir ES politikos sričių ryšys. Biudžeto nomenklatūroje pagal veiklos rūšis, kuri pirmą kartą įtraukta į 2004 m. biudžetą, aiškiai nurodomos Europos Sąjungos politikos sritys ir bendra kiekvienai iš šių sričių skiriamų išteklių suma.

31 politikos sritis yra suskirstyta į maždaug 200 veiklos rūšių, iš kurių daugiau nei 110 apima veiklos biudžeto išlaidų kategorijas ir todėl biudžeto nomenklatūroje atitinka biudžeto skyrius. Šios politikos sritys daugiausia yra susijusios su veikla, nes pagrindine pagal jas vykdoma veikla siekiama padėti trečiųjų šalių paramos gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Tačiau kitos politikos sritys, pvz., „Koordinavimas ir teisinės konsultacijos“ ir „Biudžetas“, yra horizontalios ir jomis užtikrinamas tinkamas Komisijos funkcionavimas. Veiklos struktūra numatoma bendra konceptuali prioritetų nustatymo, planavimo, biudžeto sudarymo, kontrolės ir atskaitomybės sistema, kurios pagrindinis tikslas – skatinti veiksmingą, ekonomišką ir efektyvų išteklių naudojimą.

Biudžeto projekto priėmimo vidaus procedūra prasideda tuomet, kai Komisija pradeda rengti biudžeto projektą, kuris po to pateikiamas Tarybai, kuri gali atlikti reikiamus pakeitimus. Vėliau atnaujintas biudžetas teikiamas Europos Parlamentui, kuris gali siūlyti pakeitimus arba patvirtinti ar atmesti esamą projektą. Kai sutariama dėl visų pakeitimų ir atnaujinimų (prireikus įskaitant visiškai naują Komisijos pasiūlytą projektą), gruodžio mėn. viduryje Parlamentas patvirtina biudžetą. Parlamento Pirmininkas paskelbia, kad biudžetas yra pratvirtintas, ir tada jį galima vykdyti.

2.   KAIP FINANSUOJAMA EB?

EB finansavimas yra dviejų pagrindinių kategorijų: nuosavų išteklių įplaukos ir įvairios įplaukos.

2.1.   Nuosavų išteklių įplaukos ir gautinos sumos

ES automatiškai gauna nuosavų išteklių įplaukas, kad galėtų finansuoti savo biudžetą be tolesnio nacionalinių valdžios institucijų sprendimo (92 % visų įplaukų 2008 m.). Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas įplaukas. Bendra nuosavų išteklių suma negali viršyti 1,24 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Nuosavus ištekius galima suskirstyti į šias kategorijas:

| 1) | Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai ir žemės ūkio mokesčiai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 15 % visų įplaukų iš nuosavų išteklių. |
| --- | --- |

1)

Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai, žemės ūkio mokesčiai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai ir žemės ūkio mokesčiai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 15 % visų įplaukų iš nuosavų išteklių.

| 2) | Nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 15 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

2)

Nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 15 % nuosavų išteklių įplaukų.

| 3) | Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal Bendrijos taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 70 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

3)

Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal Bendrijos taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 70 % nuosavų išteklių įplaukų.

Kalbant apie šių sumų mokėjimą, atskirose sąskaitose pateikiami tradiciniai nuosavi ištekliai, kuriuos pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punktą nustatė valstybės narės, bet kuriais Bendrijos negali disponuoti, nes jie dar nėra susigrąžinti ar garantuoti arba dėl to, kad jie yra užginčyti. Kiekviena valstybė narė Komisijai siunčia šių sąskaitų ketvirčio ataskaitą, konkrečiai nurodydama kiekvienos išteklių rūšies:

| — | praėjusio ketvirčio nesumokėtą likutį, |
| --- | --- |

—

praėjusio ketvirčio nesumokėtą likutį,

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintas sumas, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintas sumas,

| — | bazės patikslinimus (korekcijas/panaikinimus) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimus (korekcijas/panaikinimus) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytas sumas, |
| --- | --- |

—

nurašytas sumas,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintiną likutį. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintiną likutį.

Susigrąžinus tradicinius nuosavus išteklius iš atskiros sąskaitos, Komisija turi turėti galimybę jais naudotis ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį buvo susigrąžinta teisė į gautiną sumą, dienos.

Teisių į gautinas sumas vertės sumažinimas atskiroje sąskaitoje turi būti atliekamas, siekiant parodyti padėtį, kai faktinis šių sumų grąžinimas neįtikimas. Šis vertės sumažinimas pagrįstas pačių valstybių narių atliktu vertinimu, remiantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 4 dalies b punktu, kuriame teigiama, kad „kartu su galutine atitinkamų metų ketvirčio ataskaita valstybės narės siunčia teisių į gautinas sumas, nurodytų atskiroje sąskaitoje tų metų gruodžio 31 d., kurių grąžinimas neįtikimas, bendros sumos sąmatą“.

Remiantis valstybių narių atsiųstais įvertinimais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, punkto balanso turto pusėje atimama sumažinta vertė. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas. Net jei lėšų susigrąžinimas labai neįtikimas ar beveik neįmanomas, tai nebūtinai reiškia, kad atitinkamas sumas Bendrijos biudžetas prarado kaip tradicinius nuosavus išteklius. Taip yra todėl, kad nesusigrąžintos teisės į gautinas sumas yra prarandamos tik tuo atveju, jei valstybė narė išnaudoja visus būdus, reikiamus jų susigrąžinimui užtikrinti. Jei valstybė narė to nepadaro, ji laikoma finansiškai atsakinga ir privalo tą sumą sumokėti į Bendrijos biudžetą pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį.

2.2.   Įvairios įplaukos

Įvairios įplaukos, gaunamos iš Europos Bendrijų veiklos, vidutiniškai sudaro 8 % visų įplaukų. Tai yra, pavyzdžiui, konkurencijos bylų baudos ir vykdomieji raštai sumoms išieškoti, skirti privačiojo ir viešojo sektoriaus skolininkams, kiek tai susiję su Bendrijos projektų valdymu (kaip pirmiau nurodytas pavyzdys). Šiai kategorijai taip pat priklauso Teisingumo Teismo paskirti baudų mokėjimai valstybėms narėms, nevykdančioms priimto sprendimo. Kiekvienais metais Komisija valdo šimtus tūkstančių projektų ir per metus turi išduoti apie 12 000 vykdomųjų raštų sumoms išieškoti. Už bet kokią laiku nesumokėtą skolą skaičiuojami delspinigiai. Kai Bendrijos trečiųjų šalių, išskyrus valstybių narių, skolos lieka nesumokėtos, Komisijos (ir Tarybos) sprendimai, kuriais nustatoma mokėjimo prievolė, yra tiesiogiai vykdytini pagal vykdymo teritorijoje galiojančio civilinio proceso taisykles. Įsipareigojimų nevykdantiems skolininkams taikomos skolų išieškojimo procedūros, kurias pradeda Teisės tarnyba, padedama išorės teisės firmų.

3.   KAIP VALDOMAS IR NAUDOJAMAS BENDRIJOS BIUDŽETAS

3.1.   Pirminės veiklos išlaidos

Europos Bendrijų veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansinės programos išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Remdamasi Finansiniu reglamentu, Komisija vykdo bendrąjį biudžetą taikydama šiuos metodus:

Tiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos.

Tiesioginis centralizuotas valdymas

Netiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda Bendrijos arba nacionalinės teisės subjektams, kaip antai Bendrijos viešosios teisės įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms.

Netiesioginis centralizuotas valdymas

Decentralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis perduoda trečiosioms šalims.

Decentralizuotas valdymas

Pasidalijamasis valdymas: pagal šį valdymo metodą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Didžioji išlaidų dalis, šiais metais 82 mlrd. EUR (2007 m. – 90 mlrd. EUR) priskiriama pasidalijamojo valdymo kategorijai, kai užduotys perduodamos valstybėms narėms, ir apima tokias sritis kaip žemės ūkio išlaidos ir struktūriniai veiksmai.

Pasidalijamasis valdymas

Jungtinis valdymas: pagal šį metodą Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda tarptautinėms organizacijoms.

Jungtinis valdymas

3.2.   Įvairūs finansų pareigūnai

Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę, tačiau faktiškai jai nesuteikta jokių biudžeto vykdymo įgaliojimų. Kiekvienais metais ji šias užduotis paveda atskiriems valstybės tarnautojams, kurie atsiskaito Kolegijai ir kuriems taikomi Finansinis reglamentas ir Tarnybos nuostatai. Šie darbuotojai – paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai – yra vadinami įgaliotaisiais leidimus duodančiais pareigūnais. Jie savo ruožtu biudžeto vykdymo užduotis gali pavesti perįgaliotiesiems leidimus duodantiems pareigūnams.

Komisijos narių kolegija

Leidimus duodančių
  pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint įvykdyti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su biudžetu ir pačia veikla, įskaitant teisinių įsipareigojimų pasirašymą, veiklos rezultatų kontrolę, mokėjimų vykdymą ir net prireikus lėšų susigrąžinimą. Leidimus duodantys pareigūnai taip pat turi organizuoti vertinimus, kad būtų išanalizuotas jų pasiūlymų įgyvendinamumas (ex ante vertinimas) ir nustatyta, ar jau įgyvendinamos programos vykdomos sėkmingai ir ar jos yra ekonomiškai veiksmingos (tarpinis ir ex post vertinimai). Šių vertinimų rezultatai naudojami siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procesą ir padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir Komisijos intervencijos ekonominį veiksmingumą.

Leidimus duodančių

pareigūnų

ex ante

ex post

Patikimas finansų valdymas ir tinkama atskaitomybė kiekviename generaliniame direktorate užtikrinama valdymo kontrolę (už kurią atsakingi leidimus duodantys pareigūnai) atskiriant nuo vidaus audito ir reikalavimų laikymosi kontrolės, taikant aiškius vidaus kontrolės standartus (parengtus pagal tarptautinius COSO standartus), vykdant ex ante ir ex post patikrinimus, nepriklausomą vidaus auditą remiantis rizikos įvertinimu bei už veiklą reguliariai atsiskaitant atskiriems Komisijos nariams.

ex ante

ex post

Apskaitos pareigūnas vykdo leidimus duodančių pareigūnų pateiktus mokėjimo pavedimus ir vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. Jis taip pat yra atsakingas už iždo valdymą, apskaitos taisyklių ir metodų nustatymą, apskaitos sistemų tvirtinimą, apskaitos tvarkymą ir institucijos metinių ataskaitų rengimą bei šių ataskaitų konsolidavimą su kitų konsoliduotų subjektų ataskaitomis. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti ataskaitas, pareikšdamas, kad jose parodyta tikra ir teisinga finansinė būklė.

Apskaitos pareigūnas

Vidaus auditorių, kuris, tiksliąja termino prasme, nėra finansų pareigūnas, skiria institucija, arba įstaiga, kad jis tikrintų, ar tinkamai veikia biudžeto vykdymo sistemos ir procedūros, bei patartų institucijai rizikos valdymo klausimais. Vidaus auditorius pateikia nepriklausomą nuomonę apie valdymo ir kontrolės sistemų kokybę bei rekomendacijų, kaip pagerinti veiklos procedūras ir skatinti patikimą finansų valdymą.

Vidaus auditorių

3.3.   Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Kai biudžetas patvirtinamas, Biudžeto generalinis direktoratas per Komisijos apskaitos sistemą paskirsto lėšas įvairioms Komisijos tarnyboms ir institucijoms bei kitoms įstaigoms pagal jų politinę atsakomybę, remdamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo sistema. Pavyzdžiui, su aplinka susijusių biudžeto eilučių valdymo atsakomybę Komisija paprastai paveda Aplinkos generalinio direktorato vadovui arba generaliniam direktoriui (kuris yra įgaliotasis leidimus duodantis pareigūnas, atsakingas už atitinkamas biudžeto eilutes).

Prieš sudarant teisinį įsipareigojimą (pavyzdžiui, sutartį arba dotacijos susitarimą) su trečiąja šalimi, metiniame biudžete turi būti įtraukta biudžeto eilutė, pagal kurią būtų galima vykdyti atitinkamą veiklą. Atitinkamoje biudžeto eilutėje taip pat turi būti pakankamai lėšų išlaidoms padengti. Jeigu tenkinamos šios sąlygos, reikiamos lėšos turi būti rezervuojamos biudžete kaip apskaitos sistemos biudžetinis įsipareigojimas.

Kai už projektą atsakingas asmuo, arba „iniciatorius“ pradeda vykdyti biudžetinį įsipareigojimą, tai turi būti atliekama pagal iš anksto nustatytą tvarką –„finansų grandinę“ – t. y. dokumentų ir elektroninę seką, kurioje dalyvauja mažiausiai du žmonės (vadinamasis „keturių akių principas“), iniciatorius ir tikrintojas. Prieš atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui patvirtinant įsipareigojimą, pagal esamą finansų grandinę numatoma atlikti finansines ir veiklos patikras.

Kol Komisija arba kita EB įstaiga ir galimas Bendrijos pinigų gavėjas nesudaro rašytinio teisinio įsipareigojimo, iš Bendrijos biudžeto negalima naudoti jokių pinigų. Pagal tiesioginį centralizuotą valdymą šis teisinis įsipareigojimas tampa arba sutartimi su rangovu, arba dotacijos susitarimu su gavėju.

Patvirtinus biudžetinį įsipareigojimą, jis įtraukiamas į biudžeto apskaitos sistemą ir atitinkamai paskirstomi asignavimai. Tačiau tai neturi poveikio bendrosioms sąskaitoms (arba didžiajai knygai), nes dar nėra išlaidų. Taip yra todėl, kad Europos Bendrijų apskaitos sistemą sudaro du atskiri, bet susiję elementai:

| a) | biudžetinės sąskaitos, kuriose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija; ir |
| --- | --- |

a)

biudžetinės sąskaitos, kuriose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija; ir

| b) | bendrosios sąskaitos, kurių pagrindu rengiamas balansas ir nustatomi ekonominės veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

b)

bendrosios sąskaitos, kurių pagrindu rengiamas balansas ir nustatomi ekonominės veiklos rezultatai.

Biudžetinėse sąskaitose nurodomi įsipareigojimai ir mokėjimai, kurie kasdien vykdomi pagal maždaug 1 150 biudžeto eilučių, ir jos grindžiamos pakeistu pinigų apskaitos principu, kai išlaidų arba pajamų punktas sąskaitose įrašomas tik tuomet, kai pinigai paskirstomi, išmokami arba gaunami. Ši apskaitos rūšis yra būdinga viešajam sektoriui, kuriame paprastai daugiausia dėmesio skiriama biudžetui ir jo vykdymui. Kiekvieną mėnesį svetainėje Europa Komisija skelbia duomenis apie esamą biudžeto vykdymo padėtį (išlaidas). Duomenys pateikiami pagal finansinės programos išlaidų kategorijas ir politikos sritis.

Bendrosiose sąskaitose (arba didžiojoje knygoje) taikomas dvejybinio buhalterinės apskaitos įrašo metodas, siekiant parodyti visas finansinių metų išlaidas ir įplaukas (taigi ir ekonominės veiklos rezultatą) bei nustatyti finansinę EB būklę, parengiant atitinkamų metų gruodžio 31 d. turto ir įsipareigojimų balansą.

3.4.   Mokėjimų vykdymas

3.4.1.   Bendrosios taisyklės

Kol už atitinkamą operaciją atsakingas leidimus duodantis pareigūnas nepatvirtina biudžetinio įsipareigojimo, mokėjimų atlikti negalima. Kai reikia atlikti mokėjimą, būtina taikyti privalomas procedūras, panašiai kaip biudžetinio įsipareigojimo atveju. Tai atliekama apskaitos sistemoje, laikantis atitinkamos dokumentų ir (arba) elektroninės sekos. Procedūrą pradeda taip pat iniciatorius ir ją galiausiai patvirtina perįgaliotasis leidimus duodantis pareigūnas. Patvirtinus mokėjimą, tiek biudžeto, tiek bendrosios sąskaitos atnaujinamos automatiškai.

Kai mokėjimas patvirtinamas apskaitos sistemoje, atliekamas pervedimas į gavėjo sąskaitą. Komisija, pavyzdžiui, beveik visus mokėjimus vykdo per Biudžeto generalinio direktorato iždo departamentą, atlikdama banko pavedimą. Jos bankų sąskaitos yra valstybių narių ižduose, centriniuose bankuose ir komerciniuose bankuose.

Per metus Komisija atlieka daugiau nei milijoną mokėjimų. Komisija yra SWIFT (Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos) dalyvė. Kiekvieną dieną atliekant bent vieną mokėjimą, kurį kontroliuoja Biudžeto generalinio direktorato iždo departamentas, patvirtinti mokėjimo pavedimai tampa mokėjimo nurodymais, kurie automatiškai siunčiami į Komisijos bankus, kad nurodytiems gavėjams būtų išmokėti pinigai.

3.4.2.   Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra naudojami tuo tikslu, kuriam buvo suteikti susitarime nustatytu laikotarpiu, arba turi būti grąžinti, vadinasi, jei gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis išankstinio finansavimo sumą privalo grąžinti Europos Bendrijoms. Taigi sumokėta išankstinio finansavimo suma nėra laikoma galutinėmis išlaidomis tol, kol nėra laikomasi atitinkamų sutarties sąlygų, ir todėl balanse priskiriama turtui, kai atliekamas pradinis mokėjimas. Kai patvirtinamos reikalavimus atitinkančios išlaidos ir gaunamos grąžinamos sumos, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies). Bendrijoms išanalizavus gautame prašyme kompensuoti išlaidas nurodytas sumas (žr. toliau) ir pripažinus visą išankstinio finansavimo sumą arba jos dalį, patvirtinta reikalavimus atitinkančių išlaidų suma yra pašalinama iš balanso ir parodoma kaip išlaidos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ši suma gali visiškai arba iš dalies padengti išankstinio finansavimo sumą.

Išankstinis finansavimas vertinamas numatoma atsiperkamąja verte, atsižvelgiant į tai, ar išankstiniam finansavimui suteikta atitinkama garantija. Numatoma neatgautina išankstinio finansavimo suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje kaip sąnaudos, o balanse – kaip išankstinio finansavimo apskaitinės vertės sumažėjimas. Už išmokėtą išankstinio finansavimo sumą paprastai yra gaunamos palūkanos (atkreiptinas dėmesys į tokias išimtis, kaip valstybėms narėms išmokėtos sumos arba pasirengimo narystei pagalba). Nuo šių palūkanų nuosavybės priklauso dvi esamo išankstinio finansavimo kategorijos, t. y. Europos Bendrijų arba trečiųjų šalių išankstinis finansavimas. Šios dvi kategorijos skiriasi tuo, kad palūkanos, gautos už Europos Bendrijų išankstinio finansavimo sumas, yra Bendrijų nuosavybė ir turi būti grąžintos Bendrijoms, o palūkanos, gautos iš trečiųjų šalių išankstinio finansavimo, priklauso gavėjui.

3.4.3.   Prašymai kompensuoti išlaidas ir išlaidų atitiktis reikalavimams

Praėjus tam tikram laikui po išankstinio finansavimo mokėjimo, atitinkama EB įstaiga gaus prašymą kompensuoti išlaidas, kad būtų pateisinta, kaip gavėjas, remdamasis sutartimi, išleido išankstinio finansavimo sumą. Kaip dažnai per metus siunčiami prašymai kompensuoti šias išlaidas priklauso nuo finansuotos veiklos rūšies ir sutarties sąlygų; jos nebūtinai gaunamos iki metų pabaigos.

Gautos išlaidų ataskaitos iš karto turėtų būti įrašomos į apskaitos sistemą kaip trumpalaikės mokėtinos sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta, ir pažymėtos „1 etapo sąskaita“. Šiame etape išlaidos dar nepripažįstamos. Išlaidos pripažįstamos bendrosiose sąskaitose tik tuomet, kai įvyksta jas nulemiantis įvykis – t. y. kai patvirtinamas prašymas kompensuoti išlaidas. Terminas, per kurį gauta sąskaita turi būti apmokėta, pradedamas skaičiuoti nuo priimtino mokėjimo prašymo registracijos dienos: patvirtinus, kad prašymas atitinka reikalavimus, daromas apskaitos įrašas, kuriuo tinkamos finansuoti sumos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje parodomos kaip išlaidos („2 etapo sąskaita“). Nepadengtos likusios išankstinio finansavimo ir kreditorių sumos taip pat sumažinamos patvirtinta suma. Biudžetinėms sąskaitoms jokio poveikio nėra, nes pradinis mokėjimas jau įtrauktas į apskaitą.

3.4.4.   Tolesnių sumų mokėjimas

Jeigu prašoma ir tikrinama suma viršija pradinį mokėjimą arba jeigu pagal sutartį reikia atlikti antrą arba galutinį mokėjimą, naujas mokėjimo prašymas pateikiamas pagal pirmiau nurodytas taisykles. Prieš atliekant mokėjimą įgaliotasis leidimus duodantis pareigūnas suteikia galutinį patvirtinimą. Tinkamumo kriterijai apibrėžiami pagrindiniame teisės akte, kvietimuose teikti paraiškas, kituose dotacijų gavėjams skirtuose informaciniuose dokumentuose ir (arba) dotacijos susitarimo sąlygose. Išanalizavus reikalavimus atitinkančias išlaidas, jos perkeliamos į sąnaudas, o gavėjui pranešama, jei yra kokių nors reikalavimų neatitinkančių sumų. Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta – tai sumos pagal gautus prašymus kompensuoti išlaidas, kurių atitiktis reikalavimams dar nebuvo patikrinta, todėl jų atveju įvykis, dėl kurio turi būti padarytos išlaidos, dar neįvyko.

3.4.5.   Apskaita metų pabaigoje (ataskaitinių laikotarpių atskyrimas)

Metų pabaigoje nepadengtos išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių išmokėtai (-oms) sumai (-oms), atėmus: grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas, ir vertės sumažėjimą.

Metų pabaigoje atliekant ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūras, atsižvelgiama į metų pabaigoje dar negautus prašymus kompensuoti išlaidas. Ypač svarbu įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas Bendrijos lėšų gavėjai patyrė, bet apie kurias dar nepranešė EB. Siekiant kuo tiksliau įvertinti šias sumas, taikomi skirtingi metodai, atsižvelgiant į veiklos rūšį ir turimą informaciją. Remiantis šiais ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašais, numatomos tinkamos finansuoti sumos registruojamos kaip sukauptos sąnaudos, o reikalavimų neatitinkanti išlaidų dalis lieka sumų, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta, sąskaitose. Šios sumos parodomos prie trumpalaikių įsipareigojimų, kad nebūtų pervertinamas turtas ir įsipareigojimai.

3.5.   Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas

Biudžeto išlaidų atitiktį reikalavimams tikrina atitinkamos EB tarnybos arba, pasidalijamojo valdymo atveju, valstybės narės, remdamosi taikytinose taisyklėse arba kiekvienos dotacijos sąlygose numatytais patvirtinamaisiais dokumentais. Siekiant optimizuoti kontrolės sistemų sąnaudų ir teikiamos naudos santykį, paskutinių prašomų sumų patvirtinamųjų dokumentų patikros paprastai yra daug nuodugnesnės nei tarpinių prašomų sumų, ir todėl gali padėti aptikti klaidas tarpiniuose mokėjimuose, kurios ištaisomos koreguojant galutinį mokėjimą. Be to, EB ir (arba) valstybė narė turi teisę patikrinti patvirtinamųjų dokumentų teisingumą atlikdamos patikras pareiškėjo patalpose finansuojamos veiklos vykdymo metu ir (arba) vėliau (ex post). Vykdymo laikotarpiu nustatytas klaidas galima ištaisyti koreguojant paskesnes prašomas sumas. Dėl ex post nustatytų klaidų bus rengiamas vykdomasis raštas sumoms išieškoti. Dėl papildomos šios srities informacijos taip pat žr. 6 pastabą.

ex post

ex post

6

4.   ATSKAITOMYBĖ METŲ PABAIGOJE

4.1.   Metinės ataskaitos

Apskaitos pareigūnas atsakingas už metinių ataskaitų parengimą ir užtikrinimą, kad jose būtų parodyta tikra ir teisinga ES finansinė būklė. Metines ataskaitas sudaro finansinės ataskaitos ir biudžeto vykdymo ataskaitos. Jas tvirtina Komisija ir teikia Audito Rūmams, kad jie atliktų auditą. Galiausiai jos pateikiamos Tarybai ir Parlamentui, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą.

4.2.   Metinės veiklos ataskaitos

Kiekvienas leidimus duodantis pareigūnas turi parengti veiklos, už kurią jis atsakingas, metinę veiklos ataskaitą (MVA). Šioje MVA jis atsiskaito už politikos srities rezultatus ir pateikia pagrįstą patikinimą, kokį jis gali pateikti, kad jo ataskaitoje apibūdintai veiklai priskirti ištekliai buvo panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad esamos kontrolės procedūros teikia reikiamas garantijas, užtikrinančias susijusių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

5.   AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

5.1.   Auditas

ES metines ataskaitas ir išteklių valdymą tikrina jos išorės auditorius, Europos Audito Rūmai, kurie parengia metinę ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui. Audito Rūmų pagrindinis uždavinys – atlikti nepriklausomą Europos Bendrijų metinės atskaitomybės išorės auditą. Vykdydami veiklą, Audito Rūmai pateikia:

| 1) | veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas; |
| --- | --- |

1)

veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas;

| 2) | nuomonę, pagrįstą atliktais auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą; |
| --- | --- |

2)

nuomonę, pagrįstą atliktais auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą;

| 3) | specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiami audito metu nustatyti faktai, susiję su konkrečiomis valdymo sritimis. |
| --- | --- |

3)

specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiami audito metu nustatyti faktai, susiję su konkrečiomis valdymo sritimis.

Audito Rūmai turi teisę gauti visus dokumentus, kurių reikia jų vykdomo audito metu. Audito Rūmai vykdo visų rūšių EB veiklos auditą, įskaitant atskirų operacijų ir mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo patikrinimą. Jie taip pat vykdo pačių metinių ataskaitų auditą, prireikus peržiūrėdami atskirus balansus ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaitas bei bendrą finansinių ataskaitų pateikimą. Taigi Audito Rūmai gali pateikti savo nuomonę ne tik apie pateiktus duomenis, bet ir apie esamą sistemą bei kontrolę.

5.2.   Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Galutinė kontrolė – tai atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Europos bendrijoje už sprendimą dėl biudžeto įvykdymo atsakingas Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir pabaigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi pateikti rekomendacijas, o Parlamentas paskui turi nuspręsti, ar suteikti Komisijai ir kitoms EB įstaigoms Bendrijų biudžeto įvykdymo patvirtinimą už praėjusius finansinius metus. Šis sprendimas grindžiamas ataskaitų peržiūra ir Audito Rūmų metine ataskaita (į kurią įtrauktas oficialus patikinimo pareiškimas) su Komisijos atsakymais, taip pat remiantis Komisijai skirtais klausimais ir prašymais pateikti papildomos informacijos.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas rodo politinį biudžeto vykdymo išorės kontrolės aspektą ir yra sprendimas, kuriuo Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, atleidžia Komisiją nuo atsakomybės už konkretaus biudžeto valdymą ir taip pažymi to biudžeto egzistavimo pabaigą. Galimas vienas iš trijų šios biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros rezultatų: biudžeto įvykdymas patvirtinamas, biudžeto įvykdymo patvirtinimas atidedamas arba biudžeto įvykdymą patvirtinti atsisakoma. Patvirtindamas biudžeto įvykdymą Parlamentas gali pateikti jo nuomone svarbias pastabas, dažnai gali nurodyti rekomenduojamus veiksmus, kurių turi imtis Komisija. Komisija tolesnės priežiūros ataskaitoje nurodo priemones, kurių imtasi, ir nustato veiksmų planą, kurį siunčia ir Parlamentui ir Tarybai.

I DALIS

EUROPOS BENDRIJŲ KONSOLIDUOTOSIOS METINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

| A. | Balansas |
| --- | --- |

A.

Balansas

| B. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita |
| --- | --- |

B.

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita

| C. | Pinigų srautų lentelė |
| --- | --- |

C.

Pinigų srautų lentelė

| D. | Grynojo turto pokyčių ataskaita |
| --- | --- |

D.

Grynojo turto pokyčių ataskaita

| E. | Finansinių ataskaitų pastabos |
| --- | --- |

E.

Finansinių ataskaitų pastabos

| 1. | Svarbiausi apskaitos principai |
| --- | --- |

1.

Svarbiausi apskaitos principai

| 2. | Balanso pastabos |
| --- | --- |

2.

Balanso pastabos

| 3. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

3.

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos

| 4. | Pinigų srautų lentelės pastabos |
| --- | --- |

4.

Pinigų srautų lentelės pastabos

| 5. | Nebalansiniai straipsniai |
| --- | --- |

5.

Nebalansiniai straipsniai

| 6. | Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas |
| --- | --- |

6.

Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas

| 7. | Finansinės rizikos valdymas |
| --- | --- |

7.

Finansinės rizikos valdymas

| 8. | Susijusių šalių atskleidimas |
| --- | --- |

8.

Susijusių šalių atskleidimas

| 9. | Įvykiai po balanso datos |
| --- | --- |

9.

Įvykiai po balanso datos

| 10. | Konsoliduoti subjektai |
| --- | --- |

10.

Konsoliduoti subjektai

| 11. | Nekonsoliduoti subjektai |
| --- | --- |

11.

Nekonsoliduoti subjektai

A.   BALANSAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS: |
| Nematerialusis turtas | 2.1 | 56 | 44 |
| Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai | 2.2 | 4 881 | 4 523 |
| Ilgalaikės investicijos | 2.3 | 2 078 | 1 973 |
| Paskolos | 2.4 | 3 565 | 1 806 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas | 2.5 | 29 023 | 14 015 |
| Ilgalaikės gautinos sumos | 2.6 | 45 | 127 |
| | | 39 648 | 22 488 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS: |
| Atsargos | 2.7 | 85 | 88 |
| Trumpalaikės investicijos | 2.8 | 1 553 | 1 420 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas | 2.9 | 10 262 | 20 583 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 2.10 | 11 920 | 12 051 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| | | 47 544 | 52 898 |
| Iš viso turto | | 87 192 | 75 386 |
| ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Išmokos darbuotojams | 2.12 | (37 556) | (33 480) |
| Ilgalaikiai atidėjiniai | 2.13 | (1 341) | (1 079) |
| Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.14 | (3 349) | (1 574) |
| Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai | 2.15 | (2 226) | (1 989) |
| | | (44 472) | (38 122) |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Trumpalaikiai atidėjiniai | 2.16 | (348) | (369) |
| Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.17 | (119) | (135) |
| Mokėtinos sumos | 2.18 | (89 677) | (95 380) |
| | | (90 144) | (95 884) |
| Iš viso įsipareigojimų | | (134 616) | (134 006) |
| GRYNASIS TURTAS | | (47 424) | (58 620) |
| Rezervai | 2.19 | 3 115 | 2 806 |
| Iš valstybių narių pareikalautinos sumos: | 2.20 | | |
| Išmokos darbuotojams
   (1) | | (37 556) | (33 480) |
| Kitos sumos
   (2) | | (12 983) | (27 946) |
| GRYNASIS TURTAS | | (47 424) | (58 620) |

Mln. EUR

Pastaba

2008 12 31

2007 12 31

ILGALAIKIS TURTAS:

Nematerialusis turtas

2.1

2.1

56

44

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

2.2

2.2

4 881

4 523

Ilgalaikės investicijos

2.3

2.3

2 078

1 973

Paskolos

2.4

2.4

3 565

1 806

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

2.5

2.5

29 023

14 015

Ilgalaikės gautinos sumos

2.6

2.6

45

127

39 648

39 648

22 488

22 488

TRUMPALAIKIS TURTAS:

Atsargos

2.7

2.7

85

88

Trumpalaikės investicijos

2.8

2.8

1 553

1 420

Trumpalaikis išankstinis finansavimas

2.9

2.9

10 262

20 583

Trumpalaikės gautinos sumos

2.10

2.10

11 920

12 051

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

2.11

2.11

23 724

18 756

47 544

47 544

52 898

52 898

Iš viso turto

Iš viso turto

87 192

87 192

75 386

75 386

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Išmokos darbuotojams

2.12

2.12

(37 556)

(33 480)

Ilgalaikiai atidėjiniai

2.13

2.13

(1 341)

(1 079)

Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.14

2.14

(3 349)

(1 574)

Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai

2.15

2.15

(2 226)

(1 989)

(44 472)

(44 472)

(38 122)

(38 122)

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Trumpalaikiai atidėjiniai

2.16

2.16

(348)

(369)

Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.17

2.17

(119)

(135)

Mokėtinos sumos

2.18

2.18

(89 677)

(95 380)

(90 144)

(90 144)

(95 884)

(95 884)

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(134 616)

(134 616)

(134 006)

(134 006)

GRYNASIS TURTAS

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

Rezervai

2.19

2.19

3 115

2 806

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos:

2.20

2.20

Išmokos darbuotojams
   (1)

Išmokos darbuotojams

1

(37 556)

(37 556)

(33 480)

(33 480)

Kitos sumos
   (2)

Kitos sumos

2

(12 983)

(12 983)

(27 946)

(27 946)

GRYNASIS TURTAS

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

B.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2008 | 2007 |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 3.1 | 112 713 | 112 084 |
| Kitos veiklos įplaukos | 3.2 | 9 731 | 9 080 |
| | | 122 444 | 121 164 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS |
| Administracinės išlaidos | 3.3 | (7 720) | (7 120) |
| Veiklos išlaidos | 3.4 | (97 214) | (104 682) |
| | | (104 934) | (111 802) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS | | 17 510 | 9 362 |
| Finansinės įplaukos | 3.5 | 698 | 674 |
| Finansinės išlaidos | 3.6 | (467) | (354) |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | 2.12 | (5 009) | (2 207) |
| Asocijuotiesiems subjektams ir bendrosioms įmonėms tenkanti grynojo pertekliaus (deficito) dalis | 3.7 | (46) | (13) |
| METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS | | 12 686 | 7 462 |

Mln. EUR

Pastaba

2008

2007

VEIKLOS ĮPLAUKOS

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

3.1

3.1

112 713

112 084

Kitos veiklos įplaukos

3.2

3.2

9 731

9 080

122 444

122 444

121 164

121 164

VEIKLOS IŠLAIDOS

Administracinės išlaidos

3.3

3.3

(7 720)

(7 120)

Veiklos išlaidos

3.4

3.4

(97 214)

(104 682)

(104 934)

(104 934)

(111 802)

(111 802)

PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS

17 510

17 510

9 362

9 362

Finansinės įplaukos

3.5

3.5

698

674

Finansinės išlaidos

3.6

3.6

(467)

(354)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

2.12

2.12

(5 009)

(2 207)

Asocijuotiesiems subjektams ir bendrosioms įmonėms tenkanti grynojo pertekliaus (deficito) dalis

3.7

3.7

(46)

(13)

METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS

METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS

12 686

12 686

7 462

7 462

C.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2008 | 2007 |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | | 12 686 | 7 462 |
| Pagrindinė veikla | 4.2 | | |
| Amortizacija | | 19 | 11 |
| Nusidėvėjimas | | 302 | 329 |
| Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (atstatymas) | | 3 | (3) |
| Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas | | (1 759) | 217 |
| Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | (15 008) | 8 410 |
| Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | 82 | 201 |
| Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas | | 3 | 27 |
| Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | 10 321 | (12 528) |
| Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | 131 | (2 255) |
| Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | 262 | 90 |
| Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 1 775 | (288) |
| Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 237 | (31) |
| Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | (21) | (10) |
| Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (16) | 115 |
| Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) | | (5 703) | 1 300 |
| Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos | | (1 529) | (1 848) |
| Kiti nepiniginiai pokyčiai | | 37 | (15) |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 4 076 | 1 280 |
| Investicinė veikla | 4.3 | | |
| Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas | | (689) | (284) |
| Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (152) | (5) |
| Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (133) | 6 |
| GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI | | 4 924 | 2 181 |
| PINIGŲ IR PINIGŲ EKVIVALENTŲ GRYNASIS PADIDĖJIMAS (3) | | 4 924 | 2 181 |
| PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PRADŽIOJE (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |
| PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PABAIGOJE (3) | 2.11 | 23 929 | 19 005 |

Mln. EUR

Pastaba

2008

2007

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

12 686

7 462

Pagrindinė veikla

Pagrindinė veikla

4.2

4.2

Amortizacija

19

11

Nusidėvėjimas

302

329

Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (atstatymas)

3

(3)

Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas

(1 759)

217

Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

(15 008)

8 410

Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

82

201

Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas

3

27

Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

10 321

(12 528)

Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

131

(2 255)

Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

262

90

Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

1 775

(288)

Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

237

(31)

Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

(21)

(10)

Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(16)

115

Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas)

(5 703)

1 300

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos

(1 529)

(1 848)

Kiti nepiniginiai pokyčiai

37

(15)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

4 076

1 280

Investicinė veikla

Investicinė veikla

4.3

4.3

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas

(689)

(284)

Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(152)

(5)

Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(133)

6

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

4 924

4 924

2 181

2 181

PINIGŲ IR PINIGŲ EKVIVALENTŲ GRYNASIS PADIDĖJIMAS (3)

3

4 924

2 181

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PRADŽIOJE (3)

3

2.11

2.11

19 005

16 824

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PABAIGOJE (3)

3

2.11

2.11

23 929

19 005

D.   GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rezervai (A) | Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) | Grynasis turtas = (A) + (B) |
| Tikrosios vertės rezervas | Kiti rezervai | Sukauptas perteklius (deficitas) | Metinis ekonominės veiklos rezultatas |
| LIKUTIS 2006 M. GRUODŽIO 31 D. | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | (135) | 135 | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | 3 | | (26) | | (23) |
| Kita | | 60 | (53) | | 7 |
| 2006 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| 2006 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (1 848) | | (1 848) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | | | | 7 462 | 7 462 |
| LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D. | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 158 | (158) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | 34 | | | | 34 |
| Kita | | 113 | (108) | | 5 |
| 2007 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| 2007 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (1 529) | | (1 529) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | | | | 12 686 | 12 686 |
| LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D. | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |

Mln. EUR

Rezervai (A)

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B)

Grynasis turtas = (A) + (B)

Tikrosios vertės rezervas

Kiti rezervai

Sukauptas perteklius (deficitas)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

LIKUTIS 2006 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2006 M. GRUODŽIO 31 D.

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

Garantijų fondo rezervo pokytis

(135)

135

0

Tikrosios vertės pokyčiai

3

(26)

(23)

Kita

60

(53)

7

2006 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

23

174

(197)

0

2006 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(1 848)

(1 848)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

7 462

7 462

LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D.

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Garantijų fondo rezervo pokytis

158

(158)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

34

34

Kita

113

(108)

5

2007 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

4

7 458

(7 462)

0

2007 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(1 529)

(1 529)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

12 686

12 686

LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

E.   FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

1.   SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1.   TEISINĖS NUOSTATOS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 9 16, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1525/2007, OL L 343, 2007 12 27) dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. balandžio 23 d.

Finansinio reglamento 133 straipsnyje numatyta, kad Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtina apskaitos taisykles ir metodus, kuriuos turi taikyti visos institucijos ir įstaigos. Ši kaupiamosios apskaitos politika grindžiama Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba netiesiogiai – Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS), paskelbtais atitinkamai Tarptautinės viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdybos ir Tarptautinės apskaitos standartų valdybos. Šias taisykles patvirtino Komisijos apskaitos pareigūnas, gavęs Apskaitos standartų patariamosios ekspertų grupės, teikiančios specialistų rekomendacijas, nuomonę. Apskaitos taisyklės reguliariai peržiūrimos ir prireikus atnaujinamos.

Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos Europos institucijos ir įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles.

Komisijos apskaitos pareigūnas iki kitų metų kovo 31 d. privalo pateikti preliminarias konsoliduotąsias ataskaitas Audito Rūmams auditui atlikti. Komisija galutines konsoliduotąsias ataskaitas turi patvirtinti iki liepos 31 d., tada jos iki lapkričio 15 d. paskelbiamos Oficialiajame leidinyje kartu su Audito Rūmų patikinimo pareiškimu.

1.2.   APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. Viešojo sektoriaus subjektų, pvz., Europos Bendrijų tikslai – teikti konkretesnę informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam patikėtus išteklius.

Jeigu finansinėmis ataskaitomis siekiama parodyti tikrą ir teisingą padėtį, jose turi būti ne tik pateikta reikiama informacija apie institucijos ir agentūrų veiklos pobūdį ir apimtį, paaiškinta, kaip institucija finansuojama, ir pateikta galutinė informacija apie jos operacijas, ir tai turi būti padaryta tai aiškiai ir suprantamai, kad būtų galima palyginti finansinių metų rezultatus. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Europos institucijų ir agentūrų apskaitos sistemą sudaro bendrosios sąskaitos ir biudžetinės sąskaitos. Šiose sąskaitose sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus. Biudžetinėse sąskaitose išsamiai nurodoma biudžeto vykdymo padėtis. Jos grindžiamos pakeistu pinigų apskaitos principu. Finansinės ataskaitos rengiamos remiantis bendrosiomis sąskaitomis, nes jose nurodomos visos finansinių metų sąnaudos ir pajamos, remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, o šių ataskaitų paskirtis – balanso forma parodyti finansinę būklę gruodžio 31 d.

Finansinio reglamento 124 straipsnyje išdėstyti šie apskaitos principai, taikytini rengiant finansines ataskaitas:

| — | tęstinumo, |
| --- | --- |

—

tęstinumo,

| — | atsargumo, |
| --- | --- |

—

atsargumo,

| — | apskaitos metodų nuoseklumo, |
| --- | --- |

—

apskaitos metodų nuoseklumo,

| — | informacijos palyginamumo, |
| --- | --- |

—

informacijos palyginamumo,

| — | reikšmingumo, |
| --- | --- |

—

reikšmingumo,

| — | tarpuskaitos netaikymo, |
| --- | --- |

—

tarpuskaitos netaikymo,

| — | turinio viršenybės prieš formą; |
| --- | --- |

—

turinio viršenybės prieš formą;

| — | kaupiamosios apskaitos. |
| --- | --- |

—

kaupiamosios apskaitos.

1.3.   KONSOLIDAVIMAS

Europos Bendrijų konsoliduotosios ataskaitos apima 39 kontroliuojamus subjektus, vieną asocijuotąjį subjektą ir tris bendrąsias įmones. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 10 pastaboje. Palyginti su 2007 m., į konsoliduotąją atskaitomybę įtrauktos dar trys agentūros. Šis papildomų įstaigų įtraukimas konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms reikšmingo poveikio neturi. 2008 m. pabaigoje likviduota viena Bendrijos agentūra. Šios agentūros veiklą perėmė Europos Komisija. Šios agentūros pajamos ir išlaidos įtrauktos į konsoliduotąją ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

10

Kontroliuojami subjektai

Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems Europos Bendrijos turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdamos gauti naudos iš jų veiklos. Šia teise dabar turi būti galima pasinaudoti. Kontroliuojami subjektai yra visiškai konsoliduoti. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi. Paprasčiausio kontrolės rodiklio – balsavimo teisių daugumos – Europos Bendrijose dažniausiai negalima pritaikyti.

Europos institucijos, kurių ataskaitos konsoliduojamos, buvo įkurtos jų steigimo sutartimis. Jos sudaro Europos Bendrijų organizacinės struktūros pagrindą ir neginčijamai prisideda siekiant Europos Bendrijų tikslų. Todėl galima laikyti, kad Europos Bendrijos turi išskirtinę šių institucijų kontrolę.

Panašiai laikoma, kad Europos Bendrijos turi išskirtinę visų Bendrijų įstaigų ir vykdomųjų įstaigų, įkurtų antrinės teisės aktais, kontrolę, ir todėl jos taip pat įtraukiamos į konsoliduotąsias ataskaitas. Reikėtų pažymėti, kad Vidaus rinkos derinimo tarnyba (Alikantėje) ir Bendrijos augalų veislių tarnyba (Anžė) negauna jokių subsidijų iš bendrojo Bendrijų biudžeto. Į konsoliduotąsias ataskaitas taip pat įtraukiamos dvi 3-iojo Europos Sąjungos ramsčio agentūros, gavusios subsidiją iš bendrojo Europos Bendrijų biudžeto (taip pat žr. 10 pastabą). Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu. Kai 2041 m., kaip numatyta, Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra baigs veiklą, bet koks perteklius arba trūkumas bus paskirstytas likusiems tuo metu būsiantiems nariams.

10

Visos Europos Bendrijų kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuojami. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Asocijuotieji subjektai

Asocijuotieji subjektai – tai visi subjektai, kuriems Europos Bendrijos tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet nekontroliuoja finansinių ir veiklos politikos sprendimų. Jeigu Europos Komisija tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad Bendrijos turi reikšmingos įtakos.

Investicijos į asocijuotuosius subjektus apskaitomos pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamos savikaina. Europos Bendrijoms tenkanti jų asocijuotųjų subjektų po įsigijimo gauto pelno arba patirtų nuostolių dalis pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o po įsigijimo įvykusių rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Po įsigijimo įvykusių pokyčių suma koreguojama atsižvelgiant į investicijos apskaitinę vertę. Paskirstytas asocijuotojo subjekto pelnas sumažina investicijos apskaitinę vertę. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Bendrijų ir jų asocijuotųjų subjektų operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotieji subjektai gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Bendrijų priimtų metodų. Praktiniais sumetimais nebuvo atlikta jokio asocijuotųjų subjektų finansinių ataskaitų, rengtų taikant nuosavybės metodą, koregavimo.

Tais atvejais, kai Europos Bendrijos turi 20 % arba daugiau rizikos kapitalo fondo, Europos Bendrijos nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui, ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas.

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja Europos Bendrijos ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis ūkinės veiklos kontrolės pasidalijimas.

Investicijos į bendrąsias įmones apskaitomos pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamos savikaina. Europos Bendrijoms tenkanti bendrai kontroliuojamų subjektų pelno arba nuostolių dalis pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o joms tenkanti rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Pokyčių suma koreguojama atsižvelgiant į investicijos apskaitinę vertę.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Bendrijų ir jų bendrai kontroliuojamų subjektų operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Bendrijų priimtų metodų.

Nekonsoliduoti subjektai

Europos Bendrijos nekontroliuoja ir į savo konsoliduotąsias ataskaitas neįtraukia lėšų, kurias Europos Bendrijų darbuotojų bendros sveikatos draudimo sistemos ir Europos plėtros fondo vardu valdo Bendrijos. 2008 m. gruodžio 31 d. šių subjektų bendras turtas atitinkamai buvo 288 mln. EUR ir 1 219 mln. EUR – žr. 11 pastabą.

11

1.4.   ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1.   Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Euras yra Europos Bendrijų funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta, o finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų.

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojančius valiutų kursus.

Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojančius valiutos kursus, yra pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Šioms kategorijoms taikomi kitokie perskaičiavimo metodai:

| — | nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kuris išlaiko savo vertę eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną, ir |
| --- | --- |

—

nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kuris išlaiko savo vertę eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną, ir

| — | išankstinio finansavimo sumoms, išmokėtoms pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą, kurios perskaičiuojamos pagal keitimo kursus, galiojančius kito mėnesio po jų suteikimo 10-tą dieną. |
| --- | --- |

—

išankstinio finansavimo sumoms, išmokėtoms pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą, kurios perskaičiuojamos pagal keitimo kursus, galiojančius kito mėnesio po jų suteikimo 10-tą dieną.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant šiuos gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO Keitimo Kursai

| Valiuta | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,8750 | 26,6280 |
| DKK | 7,4506 | 7,4583 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,9525 | 0,7333 |
| HUF | 266,7000 | 253,7300 |
| LVL | 0,7083 | 0,6964 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1535 | 3,5935 |
| RON | 4,0225 | 3,6077 |
| SKK | 30,1260 | 33,5830 |
| SEK | 10,8700 | 9,4415 |
| JPY | 126,1400 | 164,9300 |
| USD | 1,3917 | 1,4721 |

Valiuta

2008 12 31

2007 12 31

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,8750

26,6280

DKK

7,4506

7,4583

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,9525

0,7333

HUF

266,7000

253,7300

LVL

0,7083

0,6964

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1535

3,5935

RON

4,0225

3,6077

SKK

30,1260

33,5830

SEK

10,8700

9,4415

JPY

126,1400

164,9300

USD

1,3917

1,4721

Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio turto, klasifikuojamo kaip parduoti laikomas finansinis turtas, konvertavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2.   Įverčių taikymas

Pagal Tarptautinius viešojo sektoriaus apskaitos standartus ir bendruosius apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos būtinai turi būti pagrįstos įverčiais ir vadovybės prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Svarbūs įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės sumažėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5.   BALANSAS

1.5.1.   Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas tiesiniu metodu per nustatytą jo naudingo tarnavimo laikotarpį – 4 metus. Pačių sukurtas nematerialusis turtas šiuo metu įtrauktas į išlaidas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Sąnaudos, susijusios su kompiuterinės programinės įrangos kūrimu ir priežiūra, pripažįstamos išlaidomis tada, kai patiriamos, kaip ir su moksliniais tyrimais arba plėtra susijusios sąnaudos.

1.5.2.   Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto apskaitinės vertės arba prireikus pripažįstamos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Bendrijos ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir eksploatavimo sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kada jos buvo patirtos, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Kadangi Europos Bendrijos nesiskolina pinigų, kad finansuotų nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimą, su tokiais pirkimais susijusių skolinimosi sąnaudų nėra.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudingas tarnavimas yra neribotos trukmės. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto nusidėvėjimą ir likutinę vertę, nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudingo tarnavimo laikotarpį, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Nusidėvėjimo normos

| Turto rūšis | Tiesinio nusidėvėjimo normos |
| --- | --- |
| Pastatai | 4 % |
| Įranga, mechanizmai ir įrengimai | 10–25 % |
| Baldai | 10–25 % |
| Įrenginiai ir įtaisai | 10–33 % |
| Transporto priemonės | 25 % |
| Kompiuterinė techninė įranga | 25 % |
| Kitas materialusis turtas | 10–33 % |

Turto rūšis

Tiesinio nusidėvėjimo normos

Pastatai

4 %

Įranga, mechanizmai ir įrengimai

10–25 %

Baldai

10–25 %

Įrenginiai ir įtaisai

10–33 %

Transporto priemonės

25 %

Kompiuterinė techninė įranga

25 %

Kitas materialusis turtas

10–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto apskaitine verte. Šis pelnas arba nuostoliai parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai Europos Bendrijoms iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir nauda, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turtas, įsigytas finansinės nuomos būdu, nudėvimas per turto naudingo tarnavimo laikotarpį arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir naudos, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir pripažįstamos sąnaudomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

1.5.3.   Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Turtas, kurio naudingo tarnavimo laikas yra neribotas, nėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar nesumažėjo jo vertė. Turto, kuris yra amortizuojamas, vertė, siekiant išsiaiškinti, ar ji nesumažėjo, yra tikrinama tada, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad apskaitinė turto vertė gali būti nepadengta. Vertės sumažėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto apskaitinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudingo tarnavimo laikotarpiai peržiūrimi ir prireikus koreguojami kiekvieną balanso sudarymo dieną. Jeigu turto apskaitinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto apskaitinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės.

1.5.4.   Investicijos

Investicijos į asocijuotuosius subjektus ir dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje

Investicijos į asocijuotuosius subjektus ir dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje apskaitomi taikant nuosavybės metodą. Jeigu esama vertės sumažėjimo požymių, tikrinama, ar nesumažėjo investicijų vertė, kuri prireikus sumažinama iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje.

1.5.3

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Klasifikavimas ir vertinimas

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas ir atitinkamai apskaitomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), pripažįstamus tikrosios vertės rezerve.

Tikrosios vertės nustatymas

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje ir nėra jokio kito patikimo vertinimo metodo, šios investicijos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV), nurodyta fondo valdytojo iki balanso datos, taip atmetant bet kokį priskirtiną nerealizuotą pelną, kuris gali būti atitinkamame investicijų portfelyje. Investicijos į rizikos kapitalo fondus, kurie balanso sudarymo dieną veikia trumpiau kaip dvejus metus, vertinamos remiantis tais pačiais principais, išskyrus nerealizuotų nuostolių, atsiradusių tik dėl administracinių išlaidų, atvejus, kai tokiame ankstyvame atitinkamo investicijų portfelio etape į tokius nerealizuotus nuostolius nėra atsižvelgiama.

Pagal šį metodą investicijų į rizikos kapitalo fondus tikroji vertė apskaičiuojama taikant suvestinės grynosios turto vertės metodą, pagal kurį daroma prielaida, kad jeigu fondų GTV galima laikyti atitinkančiomis 39 TAS, tai ir pati visų fondų GTV suma atitinka 39 TAS.

Pagal šį metodą fondai skirstomi į tris kategorijas:

| — | I kategorija – fondai, kuriems pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS. |
| --- | --- |

—

I kategorija – fondai, kuriems pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS.

| — | II kategorija – fondai, kuriems pritaikytos kitos vertinimo gairės (t. y. AFIC, BVCA ir EVCA vertinimo gairės) arba standartai, kuriuos galima laikyti suderinamais su 39 TAS. |
| --- | --- |

—

II kategorija – fondai, kuriems pritaikytos kitos vertinimo gairės (t. y. AFIC, BVCA ir EVCA vertinimo gairės) arba standartai, kuriuos galima laikyti suderinamais su 39 TAS.

| — | III kategorija – fondai, kuriems nėra pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS arba jokios kitos su 39 TAS suderintos vertinimo gairės. |
| --- | --- |

—

III kategorija – fondai, kuriems nėra pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal 39 TAS arba jokios kitos su 39 TAS suderintos vertinimo gairės.

I ir II kategorijų atveju nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o nerealizuoti vertės sumažėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažinti kaip vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve. Grynoji turto vertė, naudojama tikrosios vertės skaičiavimuose, nustatoma remiantis naujausioje ataskaitoje nurodyta fondo, kuriam skaičiuojama GTV, Europos Bendrijų nuosavybės dalimi, arba, kiek tai įmanoma, atitinkamo fondo valdytojo pateikta tikslia vienos akcijos kaina tą pačią dieną.

III kategorijai priklausančios investicijos vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimo nuostolius (nors šiuo metu šios rūšies investicijų nėra).

Finansinės priemonės

Finansinės priemonės – tai sutartys, dėl kurių atsiranda vieno subjekto finansinis turtas ir kito subjekto finansinis įsipareigojimas arba nuosavybės priemonė.

Klasifikavimas

Europos Bendrijos savo finansinį turtą priskiria šioms kategorijoms: tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis, paskolos ir gautinos sumos, investicijos, laikomos iki išpirkimo termino ir parduoti laikomas finansinis turtas. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i)   Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Finansinė priemonė priskiriama šiai kategorijai, jeigu yra įsigyta turint pagrindinį tikslą ją greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė Europos Bendrijos. Išvestinės priemonės taip pat priskiriamos šiai kategorijai. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas trumpalaikiam turtui, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

ii)   Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai EB tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos įtraukiamos į ilgalaikį turtą, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii)   Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino

Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino, yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei nustatytais išpirkimo terminais, kurių Europos Bendrijos ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Bendrijos neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

iv)   Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba priskiriama šiai kategorijai, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis priskiriamas arba trumpalaikiam, arba ilgalaikiam turtui, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį Bendrijos ketina jį realizuoti. Investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos kapitalo investicijos, kurios neapskaitomos naudojant nuosavybės metodą, taip pat priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, laikomo iki išpirkimo termino ir turimo parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai Europos Bendrijos įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, įskaitant sandorio sąnaudas, susijusias su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai Europos Bendrijos perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Tolesnis vertinimas

Finansinis turtas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis vėlesniais laikotarpiais apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijai „finansinis turtas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos apskaitomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodo nereikia taikyti atskirai paskoloms ir pasiskolintoms sumoms. Taip yra todėl, kad šios paskolos turi „kompensacinių operacijų“ ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. Todėl visa svarbi informacija, be kurios būtų sunku suprasti susijusias operacijas, pateikta. Europos Bendrijų patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukaupti tikrosios vertės koregavimai, anksčiau pripažinti tikrosios vertės rezerve, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma Europos Bendrijų teisė gauti tokius mokėjimus.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Bendrijos tikrąją vertę nustato taikydamos vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių tarp nesusijusių šalių naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi aktyviojoje rinkoje nustatytos kainos, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimo nuostolius.

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Europos Bendrijos kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinio turto vertė sumažėja ir vertės sumažėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turto vertė sumažėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo, ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

i)   Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo paskolų, gautinų sumų arba iki išpirkimo termino laikomų investicijų, apskaitomų amortizuota savikaina, vertė, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto apskaitinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto apskaitinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam vertės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Įkeisto finansinio turto įvertintų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į šį turtą, atėmus įkeisto turto įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu vertės sumažėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimą, pirmiau pripažintas vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

ii)   Tikrąja verte apskaitomas turtas

Kapitalo investicijų, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, atveju reikšmingas arba nuolatinis (ilgalaikis) vertybinio popieriaus vertės sumažėjimas žemiau jo savikainos rodo, kad jis yra nuvertėjęs. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto vertės sumažėjimo, anksčiau pripažintus ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau parduoti laikomos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimo nuostolį, vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

1.5.5.   Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo, kitos tiesioginės sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – įvertinta pardavimo kaina, esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas.

Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai sąnaudos, kurias Europos Bendrijos patirtų, jeigu įsigytų turtą atskaitomybės dieną.

1.5.6.   Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo išankstinio finansavimo avansą grąžinti Europos Bendrijoms. Patvirtinus reikalavimus atitinkančias išlaidas ir gavus grąžinamas sumas, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies).

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

1.5.7.   Gautinos sumos

Gautinos sumos apskaitomos pradine suma, atėmus vertės sumažėjimą. Gautinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Bendrijos negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto apskaitinės vertės ir atsiperkamosios vertės, įvertintos būsimųjų pinigų srautų dabartine verte, diskontuota panašiems skolininkams taikoma rinkos palūkanų norma, skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Taip pat pripažįstamas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras 20 % vertės sumažinimas per metus. Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą rasite ir 1.5.13 pastaboje.

1.5.13

1.5.8.   Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo, kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai, ir banko sąskaitų pereikvojimus. Banko sąskaitų pereikvojimai nurodomi balanso trumpalaikių įsipareigojimų finansiniuose įsipareigojimuose.

1.5.9.   Išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Europos Bendrijos tvarko nustatytų išmokų pensijų planus. Nustatytų išmokų planas yra pensijų planas, kuriame bendrai apibrėžiama pensijų išmokų suma, kurią darbuotojas gaus išėjęs į pensiją ir kuri paprastai priklauso nuo vieno ar daugiau veiksnių, pvz., amžiaus, tarnybos metų ir kompensacijos. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami.

Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su nustatytų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Nustatytų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Nustatytų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinių koregavimų ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto nurodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Europos Bendrijos rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodamos medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas (RCAM). Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai.

Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.10.   Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai Europos Bendrijos turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos atskaitomybės dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus pagal jų tikimybes (tikėtinos vertės metodas).

Kai pinigų laiko vertės poveikis yra reikšmingas, atidėjinio suma yra įsipareigojimui padengti reikalingų tikėtinų išlaidų dabartinė vertė. Taikoma diskonto norma – tai norma, parodanti dabartinį pinigų laiko vertės ir įsipareigojimui būdingos rizikos (bet ne rizikos, pagal kurią patikslinti būsimų pinigų srautų įverčiai) rinkos įvertinimą.

1.5.11.   Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami amortizuota savikaina (Pasiskolintos lėšos). Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais apskaitomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą. Pasiskolintos lėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.4 pastabą.

1.5.4

1.5.12.   Mokėtinos sumos

Didžioji Bendrijų mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio Bendrijų finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas, o atlikus patikrinimą atsakingų finansininkų pripažįstamos atitinkančiomis reikalavimus. Šiame etape jos įvertinamos patvirtinta ir reikalavimus atitinkančia suma.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir jas priima Europos Bendrijos.

1.5.13.   Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Kaupiamosios apskaitos esmė – užtikrinti, kad operacijos būtų įrašomos į tuos apskaitos metus, su kuriais jos susijusios. Ši procedūra vadinama ataskaitinių laikotarpių atskyrimu. Ypač svarbu įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas Bendrijų lėšų gavėjai patyrė, bet Bendrijoms apie jas dar nepranešė (sukauptos sąnaudos). Siekiant nustatyti tiksliausią šių sumų įvertį, taikomi skirtingi metodai, atsižvelgiant į veiklos rūšį ir turimą informaciją. Kai kurie mokėjimai, atvirkščiai, yra atlikti einamaisiais metais ir susiję su tolesniais laikotarpiais (būsimųjų laikotarpių sąnaudos). Tokios sumos turi būti nustatytos ir įtrauktos į tolesnį (-ius) laikotarpį (-ius).

Pagal Europos Bendrijų apskaitos taisykles operacijos ir įvykiai pripažįstamis to laikotarpio, su kuriuo jie susiję, finansinėse ataskaitose. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų nurodyta tikra ir teisinga padėtis.

Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu sąskaita dar neišrašyta, o paslauga buvo suteikta, Bendrijos pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.6.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

1.6.1.   Įplaukos

Su pardavimais nesusijusios įplaukos

Jos sudaro didžiąją Bendrijų įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, Europos Bendrijos taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas lėšas.

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Europos Bendrijos išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai pagrįsti atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, kadangi prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Atskaitomybės dieną valstybių narių surinktos, bet Europos Bendrijoms dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), gautose iš valstybių narių, yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai Bendrijos priima sprendimą skirti baudą ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

| — | arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma Bendrijų galutinai surinkta), |
| --- | --- |

—

arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma Bendrijų galutinai surinkta),

| — | arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal Bendrijų teisę). |
| --- | --- |

—

arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal Bendrijų teisę).

Tačiau pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (EB sutarties 242 straipsnis). Skolininkas privalo laikinai sumokėti baudą, tačiau tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, jis gali pateikti banko garantiją tai sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl Bendrijų sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami gautinai sumą padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma.

Jeigu tikėtina, kad Pirmosios instancijos teismas gali priimti Bendrijoms nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptas palūkanas Europos Bendrijos pripažįsta įplaukomis ir atitinkama suma padidina neapibrėžtąjį įsipareigojimą.

Išlaidų susigrąžinimas

Dėl operacijų, už kurias kompensuojami pirmiau iš Europos biudžeto galutiniam gavėjui, trečiajai šaliai arba valstybei narei atlikti mokėjimai, pateikiami vykdomieji raštai sumoms išieškoti ir sumažinami tolesni mokėjimai, apskaitomi taip:

| — | išlaidų susigrąžinimas. Kiek tai susiję su tokios rūšies susigrąžinimais, jeigu vykdomasis raštas sumoms išieškoti pateikiamas per tuos pačius pradinio mokėjimo metus, pagal apskaitos taisykles jį reikia įtraukti į apskaitą kaip iš gavėjo gautiną sumą, atitinkamai sumažinant tų metų išlaidas. Tačiau jeigu vykdomasis raštas sumoms išieškoti yra pateikiamas kitais metais, tai gautina suma su atitinkamu įrašu parodoma kaip pajamos tų metų ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos kategorijoje „išlaidų susigrąžinimas“; arba |
| --- | --- |

—

išlaidų susigrąžinimas. Kiek tai susiję su tokios rūšies susigrąžinimais, jeigu vykdomasis raštas sumoms išieškoti pateikiamas per tuos pačius pradinio mokėjimo metus, pagal apskaitos taisykles jį reikia įtraukti į apskaitą kaip iš gavėjo gautiną sumą, atitinkamai sumažinant tų metų išlaidas. Tačiau jeigu vykdomasis raštas sumoms išieškoti yra pateikiamas kitais metais, tai gautina suma su atitinkamu įrašu parodoma kaip pajamos tų metų ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos kategorijoje „išlaidų susigrąžinimas“; arba

| — | išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas. Šiuo atveju suma įtraukiama į išankstinio finansavimo kategoriją. |
| --- | --- |

—

išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas. Šiuo atveju suma įtraukiama į išankstinio finansavimo kategoriją.

Pardavimų įplaukos

Prekių pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir naudos dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį atskaitomybės dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Faktinė palūkanų norma – tai norma, kuria tiksliai diskontuojamos apskaičiuotos būsimos piniginės išmokos arba įplaukos iki finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo grynosios apskaitinės vertės per numatomą finansinės priemonės laikotarpį (arba prireikus per trumpesnį laikotarpį). Apskaičiuodamos faktinę palūkanų normą, Europos Bendrijos įvertina pinigų srautus, atsižvelgdamos į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgdamos į būsimus kredito nuostolius. Į šį apskaičiavimą įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl vertės sumažėjimo nuostolių, vertinant vertės sumažėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimuosius pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2.   Išlaidos

Su pardavimais susijusios išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, yra pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima Europos Bendrijos. Jos vertinamos pradine sąskaitoje nurodyta savikaina.

Europos Bendrijoms yra būdingos su pardavimais nesusijusios išlaidos, kurios sudaro didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus; galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti kompensuotos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Bendrijų nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

Neapibrėžtas turtas vertinamas kiekvieną balanso sudarymo dieną, siekiant užtikrinti, kad pokyčiai būtų tinkamai parodyti finansinėse ataskaitose. Jeigu iš esmės neabejojama, kad bus gauta ekonominės naudos arba padidės naudojimo galimybės, o turto vertė gali būti patikimai įvertinta, turtas ir su juo susijusios įplaukos pripažįstamos to laikotarpio, kuriuo atsiranda šių pokyčių, finansinėse ataskaitose.

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Bendrijų nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba dabartinis įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, kadangi nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai arba naudojimo galimybės, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

Neapibrėžtasis įsipareigojimas parodomas, nebent ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių tikimybė yra maža. Nors dėl savo kasdieninės veiklos (pvz., ES teisės aktų ir standartų įgyvendinimas ir vykdymas) pobūdžio EB patiria tam tikrą riziką ir, kaip daugelio viešojo sektoriaus subjektų, kai kurių rūšių rizika yra savaime apdrausta, neapibrėžtasis įsipareigojimas neparodomas, nebent įvyksta konkretus įvykis, kadangi iki tol išteklių išmokų tikimybė yra maža.

Neapibrėžtieji įsipareigojimai vertinami kiekvieną balanso sudarymo dieną, siekiant nustatyti, ar galima tikėtis ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių. Jeigu tampa tikėtina, kad punktui, kuris vertinamas kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, prireiks ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių, tikimybės atsiradimo laikotarpio finansinėse ataskaitose padaromas atidėjinys.

Būsimo finansavimo įsipareigojimai

Būsimo finansavimo įsipareigojimas yra teisinis arba konstruktyvus įsipareigojimas, paprastai įformintas Bendrijų sutartimi, kuriam įvykdyti ateityje gali prireikti išteklių išmokų.

Garantijos

Garantijos yra dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas arba įsipareigojimai, kurių buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus garantuojamam įvykiui. Todėl garantijos gali būti laikomos neapibrėžtuoju turtu arba įsipareigojimais. Garantijos galiojimas baigiasi, kai nebelieka garantuojamo įvykio. Ji pradedama vykdyti, kai laikomasi sąlygų, leidžiančių pateikti garantui prašymą atlikti mokėjimą.

2.   BALANSO PASTABOS

ILGALAIKIS TURTAS

2.1.   NEMATERIALUSIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d. | 105 |
| Papildomas įsigijimas | 30 |
| Perleidimas | (3) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 |
| Kiti pokyčiai | 2 |
| Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. | 134 |
| Sukaupta amortizacija 2007 m. gruodžio 31 d. | 61 |
| Amortizacijos sąnaudos per metus | 19 |
| Perleidimas | (2) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 |
| Kiti pokyčiai | 0 |
| Sukaupta amortizacija 2008 m. gruodžio 31 d. | 78 |
| GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2008 M. GRUODŽIO 31 D. | 56 |
| Grynoji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d. | 44 |

Mln. EUR

Suma

Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

105

Papildomas įsigijimas

30

Perleidimas

(3)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

Kiti pokyčiai

2

Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

134

134

Sukaupta amortizacija 2007 m. gruodžio 31 d.

61

Amortizacijos sąnaudos per metus

19

Perleidimas

(2)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

Kiti pokyčiai

0

Sukaupta amortizacija 2008 m. gruodžio 31 d.

Sukaupta amortizacija 2008 m. gruodžio 31 d.

78

78

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

56

56

Grynoji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

44

44

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2.   NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

Kai kuriose šalyse negalima atskirti žemės vertės nuo pastato vertės, nes tiek žemė, tiek pastatas buvo nupirkti kaip visuma. Žemės, kurios nusidėvėjimas neskaičiuojamas, vertė nebus vertinama atskirai, jeigu nebus būtina, t. y. dėl tolesnių išlaidų, pvz., naujo nekilnojamojo turto statybos arba dalinio pardavimo.

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Žemė ir pastatai | Įranga ir įrengimai | Baldai ir transporto priemonės | Kompiuterinė įranga | Kitas materialusis turtas | Finansinė nuoma | Statomas turtas | Iš viso |
| Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d. | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Papildomas įsigijimas | 38 | 24 | 16 | 59 | 23 | 368 | 115 | 643 |
| Perleidimas | (16) | (30) | (14) | (54) | (9) | 0 | 0 | (123) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 3 | 3 | 1 | 0 | 13 | 310 | (330) | 0 |
| Kiti pokyčiai | 17 | 21 | 8 | 15 | 9 | 0 | 5 | 75 |
| Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2007 m. gruodžio 31 d. | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| Nusidėvėjimo sąnaudos per metus | 122 | 29 | 16 | 62 | 13 | 77 | | 319 |
| Atkurtas nusidėvėjimas | (15) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 | | (17) |
| Perleidimas | (5) | (30) | (10) | (50) | (9) | 0 | | (104) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 89 | (1) | 0 | 0 | 0 | (88) | | 0 |
| Kiti pokyčiai | (81) | 21 | 2 | 5 | 7 | 85 | | 39 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2008 m. gruodžio 31 d. | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2008 M. GRUODŽIO 31 D. | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |
| Grynoji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d. | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |

Mln. EUR

Žemė ir pastatai

Įranga ir įrengimai

Baldai ir transporto priemonės

Kompiuterinė įranga

Kitas materialusis turtas

Finansinė nuoma

Statomas turtas

Iš viso

Bendroji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

3 860

350

194

446

115

1 943

332

7 240

Papildomas įsigijimas

38

24

16

59

23

368

115

643

Perleidimas

(16)

(30)

(14)

(54)

(9)

0

0

(123)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

3

3

1

0

13

310

(330)

0

Kiti pokyčiai

17

21

8

15

9

0

5

75

Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

3 902

3 902

368

368

205

205

466

466

151

151

2 621

2 621

122

122

7 835

7 835

Sukauptas nusidėvėjimas 2007 m. gruodžio 31 d.

1 506

281

142

333

81

374

2 717

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

122

29

16

62

13

77

319

Atkurtas nusidėvėjimas

(15)

0

(1)

(1)

0

0

(17)

Perleidimas

(5)

(30)

(10)

(50)

(9)

0

(104)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

89

(1)

0

0

0

(88)

0

Kiti pokyčiai

(81)

21

2

5

7

85

39

Sukauptas nusidėvėjimas 2008 m. gruodžio 31 d.

Sukauptas nusidėvėjimas 2008 m. gruodžio 31 d.

1 616

1 616

300

300

149

149

349

349

92

92

448

448

2 954

2 954

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

2 286

2 286

68

68

56

56

117

117

59

59

2 173

2 173

122

122

4 881

4 881

Grynoji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d.

2 354

2 354

69

69

52

52

113

113

34

34

1 569

1 569

332

332

4 523

4 523

Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, parodomos balanse kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. 2.15 ir 2.18.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

2.15

2.18.1

FINANSINĖ NUOMA

| Mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | Sukauptos sąnaudos (A) | Būsimos mokėtinos sumos | Vertė iš viso | Paskesnės turto išlaidos | Turto vertė | Nusidėvėjimas | Grynoji apskaitinė vertė |
| < 1 metai | > 1 metai | > 5 metai | Iš viso įsipareigojimų (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | A + B + C + E |
| Žemė ir pastatai | 732 | 47 | 239 | 1 520 | 1 806 | 2 538 | 61 | 2 599 | (442) | 2 157 |
| Kitas materialusis turtas | 6 | 5 | 11 | 0 | 16 | 22 | 0 | 22 | (6) | 16 |
| Iš viso 2008 12 31 | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |
| Iš viso 2007 12 31 | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |

Mln. EUR

Aprašymas

Sukauptos sąnaudos (A)

Būsimos mokėtinos sumos

Vertė iš viso

Paskesnės turto išlaidos

Turto vertė

Nusidėvėjimas

Grynoji apskaitinė vertė

< 1 metai

> 1 metai

> 5 metai

Iš viso įsipareigojimų (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

A + B + C + E

Žemė ir pastatai

732

47

239

1 520

1 806

2 538

61

2 599

(442)

2 157

2 157

Kitas materialusis turtas

6

5

11

0

16

22

0

22

(6)

16

16

Iš viso 2008 12 31

Iš viso 2008 12 31

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

Iš viso 2007 12 31

Iš viso 2007 12 31

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

2.3.   ILGALAIKĖS INVESTICIJOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Investicijos į asocijuotuosius subjektus | 2.3.1 | 278 | 246 |
| Dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje | 2.3.2 | 145 | 32 |
| Garantijų fondas | 2.3.3 | 1 091 | 1 149 |
| Parduoti laikomas turtas | 2.3.4 | 564 | 533 |
| Prekybai laikomas turtas | 2.3.4 | 0 | 13 |
| Iš viso investicijų | | 2 078 | 1 973 |

Mln. EUR

Pastaba

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Investicijos į asocijuotuosius subjektus

2.3.1

2.3.1

278

246

Dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje

2.3.2

2.3.2

145

32

Garantijų fondas

2.3.3

2.3.3

1 091

1 149

Parduoti laikomas turtas

2.3.4

2.3.4

564

533

Prekybai laikomas turtas

2.3.4

2.3.4

0

13

Iš viso investicijų

Iš viso investicijų

2 078

2 078

1 973

1 973

Šiai kategorijai priskiriamos investicijos, kuriomis siekiama užmegzti nuolatinius ryšius ir kuriomis remiama Europos Bendrijų veikla. Jai taip pat priskiriamas Garantijų fondo grynasis turtas.

2.3.1.   Investicijos į asocijuotuosius subjektus. Europos investicijų fondas (EIF)

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Suma 2007 12 31 | 246 |
| Įsigijimas | 33 |
| Grynojo pertekliaus (deficito) dalis | 10 |
| Kiti nuosavybės pokyčiai (dividendai) | (11) |
| Suma 2008 m. gruodžio 31 d. | 278 |

Mln. EUR

Suma

Suma 2007 12 31

Suma 2007 12 31

246

246

Įsigijimas

33

Grynojo pertekliaus (deficito) dalis

10

Kiti nuosavybės pokyčiai (dividendai)

(11)

Suma 2008 m. gruodžio 31 d.

Suma 2008 m. gruodžio 31 d.

278

278

Europos investicijų fondas (EIF) yra Europos Sąjungos finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Remdamosi 1994 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimu, Komisijos atstovaujamos Europos Bendrijos iš pradžių pasirašė 600 mln. ekiu vertės EIF kapitalo, kurį sudaro 600 akcijų, arba 30 % EIF kapitalo, dalį. 2007 m. padidinus kapitalą, Komisija pasirašė daugiau akcijų, todėl 2008 m. gruodžio 31 d. visa jos pasirašyto EIF akcinio kapitalo dalis sudarė 786 mln. EUR (iš 2 865 mln. EUR). Tai sudaro 27,43 % viso EIF akcinio kapitalo. Komisija apmokėjo 20 %, nepareikalautas likutis sudaro 629 mln. EUR, taip pat žr. 5.13.2 pastabą.

5.13.2

Pagal 2005 m. Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) pasirašytą susitarimą Komisija turi teisę bet kuriuo metu parduoti savo akcijas EIB tokia kaina, kuri atitinka EIF įvertinimą, padalytą iš viso išleistų akcijų skaičiaus. Pardavimo pasirinkimo sandorio vertė beveik lygi nuliui, nes formulė, taikoma akcijų pardavimo kainai nustatyti, panaši į EIF grynojo akcinio kapitalo nustatymo formulę.

Bendrijų investicija į EIF apskaitoma taikant nuosavybės metodą pagal EB apskaitos taisykles. Akcijų paketas vertinamas 27,43 % EIF grynojo turto, kuris 2008 m. gruodžio 31 d. sudarė 278 mln. EUR (2007 m. – 246 mln. EUR), iš kurių 10 mln. EUR susiję su 2008 m. rezultatu. 2008 m. buvo gauta 6 mln. EUR dividendų už 2007 finansinius metus.

2.3.2.   Dalyvavimas bendrųjų įmonių veikloje

| Mln. EUR |
| --- |
| | „Galileo“ | SESAR | Tarpt. ITER | Iš viso |
| Suma 2007 gruodžio 31 d. | 0 | 10 | 22 | 32 |
| Įsigijimas | 0 | 100 | 69 | 169 |
| Grynojo pertekliaus (deficito) dalis | 0 | (7) | (49) | (56) |
| Suma 2008 m. gruodžio 31 d. | 0 | 103 | 42 | 145 |

Mln. EUR

„Galileo“

SESAR

Tarpt. ITER

Iš viso

Suma 2007 gruodžio 31 d.

Suma 2007 gruodžio 31 d.

0

0

10

10

22

22

32

32

Įsigijimas

0

100

69

169

Grynojo pertekliaus (deficito) dalis

0

(7)

(49)

(56)

Suma 2008 m. gruodžio 31 d.

Suma 2008 m. gruodžio 31 d.

0

0

103

103

42

42

145

145

Programa „Galileo“

Siekiant įgyvendinti „Galileo“ programos suderinimo orbitoje etapą, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 876/2002 4 metų laikotarpiui (2002–2006 m.) įsteigta bendroji įmonė, kaip apibrėžta Sutarties 171 straipsnyje. Šio juridinio asmens tikslas – rengiant programą „Galileo“, užtikrinti jos administravimo ir finansinės kontrolės vieningumą ir šiuo tikslu mobilizuoti tai programai skirtas lėšas. Nariai steigėjai buvo Komisijos atstovaujamos Europos Bendrijos ir Europos kosmoso agentūra (EKA). Pasitelkdama dotacijas iš transeuropinių tinklų (TEN) biudžeto, Komisija bendrajai įmonei „Galileo“ (BĮG) skyrė reikiamų lėšų, kad būtų galima bendrai finansuoti šio suderinimo orbitoje etapo veiklą.

2006 m. pabaigoje pradėtas BĮG likvidavimo procesas tebevyksta. Likviduojamos BĮG grynasis turtas metų pabaigoje buvo 0 EUR. BĮG apskaitoma taikant nuosavybės metodą. 2008 m. įmonė veiklos nevykdė ir toliau vyko jos likvidavimo procesas, todėl pajamų negavo ir išlaidų nepatyrė. Taigi investicijos vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 0 EUR, tai yra lygi 585 mln. EUR investicijai atėmus 585 mln. EUR sukauptų nuostolių dalį.

Europos GNSS priežiūros institucija, 2004 m. įkurta Bendrijos agentūra, kurios finansinės ataskaitos įtraukiamos į konsoliduotąsias Bendrijų ataskaitas, 2007 m. sausio 1 d. oficialiai perėmė BĮG atsakomybę, nes BĮG buvo pradėta likviduoti. Nors pagal 2007 m. lapkričio mėn. Tarybos sprendimą ši naujoji įstaiga iš pradžių ketino plėtoti viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę, programa „Galileo“ dabar bus visiškai finansuojama iš ES biudžeto. Be to, atsižvelgiant į 2008 m. liepos 25 d. Reglamentą Nr. 638/2008, dabar programą EB vardu valdo Komisija. Tikimasi, kad 2009 m. bus pasirašytas Komisijos ir EKA susitarimas, kuriame bus aiškiau išdėstyti kai kurie praktiniai klausimai, įskaitant sukurto turto perleidimą Komisijai baigiantis suderinimo orbitoje etapui (numatyta 2010 m.).

Reikėtų pabrėžti, kad programos „Galileo“ suderinimo orbitoje etapui finansuoti Komisija iki 2008 m. pabaigos sumokėjo 795 mln. EUR, įskaitant minėtą investiciją į BĮG. Kol kas tebevyksta šios programos tyrimų etapas, todėl pagal EB apskaitos taisykles išleistos lėšos įtrauktos į išlaidas ir nepripažinta jokio nematerialiojo turto. Tik pradėjus projekto kūrimo etapą, tokias išlaidas bus galima kapitalizuoti. Kitam programos „Galileo“ etapui (2008–2013 m.) numatytas visas (orientacinis) Komisijos įnašas yra 2 645 mln. EUR.

SESAR

Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos oro eismo vadybos sistemos modernizavimą ir spartų pagrindinio oro eismo vadybos Europoje plano įgyvendinimą koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas Bendrijų mokslinių tyrimų ir plėtros pastangas. Bendroji įmonė SESAR veiklą pradėjo 2007 m. viduryje ir ją baigs praėjus aštuoneriems metams po to, kai Taryba patvirtins pagrindinį oro eismo vadybos Europoje planą. Komisijos atstovaujamos Europos Bendrijos ir Europos oro navigacijos saugumo organizacija („Eurocontrol“), atstovaujama savo agentūros, yra bendrosios įmonės SESAR steigėjai. Narių turimų balsų skaičius atitinka jų įnašus, tačiau abu steigėjai turi bent jau 25 % balsavimo teisių. 2008 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo įnešusi 91,73 % viso visų SESAR dalininkų įnašo. Visas (orientacinis) Komisijos įnašas, numatytas SESAR (2007–2016 m.), yra 700 mln. EUR. Europos Bendrijų kapitalo investicija į šią bendrąją įmonę, remiantis SESAR finansinio reglamento 5 straipsniu, yra grindžiamas SESAR finansinėmis ataskaitomis, apimančiomis laikotarpį nuo 2007 m. rugpjūčio 10 d. (jos veiklos pradžia) iki 2008 m. gruodžio 31 d.

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacijoje (ITER) dalyvauja Europos Bendrijos ir kiti šeši dalininkai iš Kinijos, Indijos, Rusijos, Korėjos, Japonijos ir JAV. ITER įkurta, kad valdytų ITER įrenginius, skatintų laboratorijas, kitas institucijas ir darbuotojus, dalyvaujančius šios organizacijos narių branduolio sintezės energijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose, eksploatuoti ITER įrenginius, plėstų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją ir skatintų jos priimtinumą visuomenei ir vykdytų bet kokią veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti. Narių balsavimo teisės atitinka jų įnašus, tačiau iš esmės visi sprendimai priimami vienbalsiai. 2008 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo įnešusi 48,46 % visos investicijos į ITER. Visas (orientacinis) Komisijos įnašas, numatytas ITER (2007–2041 m.), yra 7 649 mln. EUR.

2.3.3.   Garantijų fondas

GARANTIJŲ FONDO GRYNASIS TURTAS (4)

4

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Parduoti laikomas turtas | 887 | 901 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 205 | 249 |
| Iš viso turto | 1 092 | 1 150 |
| Iš viso įsipareigojimų | (1) | (1) |
| Grynasis turtas | 1 091 | 1 149 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Parduoti laikomas turtas

887

901

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

205

249

Iš viso turto

Iš viso turto

1 092

1 092

1 150

1 150

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(1)

(1)

(1)

(1)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 091

1 091

1 149

1 149

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima Bendrijų garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už Europos Sąjungos ribų ir makrofinansinės pagalbos paskolas (MFP paskolas) bei Euratomo paskolas už Europos Sąjungos ribų. Tai ilgalaikė priemonė, skirta bet kokioms Bendrijų garantuotoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti, todėl gali būti laikoma ilgalaike investicija. Tai patvirtina faktas, kad beveik 88 % parduoti laikomo turto išpirkimo terminas 1–10 metų (taip pat žr. 7.9 pastabą). Fondą sudaro Bendrijų bendrojo biudžeto įmokos, kurios sudaro 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą Fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu Fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perteklius grąžinamas į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą ir įrašomas į įplaukų suvestinės specialią kategoriją.

7.9

Europos Bendrijos turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija Fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis 1 276 mln. EUR rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % 2008 m. gruodžio 31 d. paskolų likučio. Grynasis Fondo turtas 2008 m. gruodžio 31 d. iš viso sudarė 1 091 mln. EUR. Grynojo turto ir rezervo sumos skirtumas atitinka iš ES biudžeto Fondui mokėtiną sumą, t. y. 185 mln. EUR. Parduoti laikomų skolos vertybinių popierių portfelio tikrosios vertės pokyčiai 2008 m. iš viso sudarė 15 mln. EUR ir pripažinti nuosavybėje (2007 m. – (19) mln. EUR).

Garantijų fondo finansinės rizikos valdymo politika aprašyta 7 pastaboje.

7

2.3.4.   Kitos investicijos

2.3.4.1.   Parduoti laikomas turtas

Į šią kategoriją įtrauktos investicijos ir akcijos, įsigytos siekiant padėti gavėjams plėtoti veiklą.

ILGALAIKIS PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPB | Rizikos kapitalo operacijos | ETP steigimo programa | EFPE | Kita | Iš viso |
| Sumos 2007 12 31 | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |
| Įsigijimas | 0 | 17 | 51 | 7 | 1 | 76 |
| Perleidimas ir (arba) panaikinimas | 0 | (27) | (4) | 0 | (2) | (33) |
| Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę | 0 | 1 | (6) | 5 | (1) | (1) |
| Vertės sumažėjimo nuostolis | 0 | (5) | (6) | 0 | 0 | (11) |
| Sumos 2008 12 31 | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |

Mln. EUR

ERPB

Rizikos kapitalo operacijos

ETP steigimo programa

EFPE

Kita

Iš viso

Sumos 2007 12 31

157

218

98

55

5

533

Įsigijimas

0

17

51

7

1

76

Perleidimas ir (arba) panaikinimas

0

(27)

(4)

0

(2)

(33)

Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę

0

1

(6)

5

(1)

(1)

Vertės sumažėjimo nuostolis

0

(5)

(6)

0

0

(11)

Sumos 2008 12 31

Sumos 2008 12 31

157

157

204

204

133

133

67

67

3

3

564

564

Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) investicijos

Komisija yra pasirašiusi 3 % viso ERPB 20 mlrd. EUR kapitalo. Balanso sudarymo dieną pareikalauta suma buvo 157 mln. EUR, iš kurios 156 mln. EUR buvo apmokėta. Neapmokėta pareikalauto kapitalo dalis (1 mln. EUR) įtraukta į trumpalaikius įsipareigojimus ir apskaitoma amortizuota savikaina. Neapmokėta nepareikalauto kapitalo dalis siekia 443 mln. EUR ir yra įtraukta į nebalansinius straipsnius kaip neapibrėžtieji įsipareigojimai. Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose numatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį vertės sumažėjimą.

Rizikos kapitalo operacijos

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos kapitalo investicijoms finansuoti. Nors kai kurioms šioms sutartims ir būdingos paskolų savybės, visas portfelis laikomas netiesioginėmis kapitalo investicijomis, kadangi didžiajai daugumai šių finansinių sutarčių nebūdingos pagrindinės ir sudėtinės paskolos savybės (nenustatytas nei paskolos sumos grąžinimo tvarkaraštis, nei sutarta pagrindinės paskolos sumos palūkanų norma). Jos vertinamos įsigijimo savikaina, atėmus bet kokius atidėjinius vertės sumažėjimui, kadangi jų kainos aktyvioje rinkoje nenurodytos, o jų tikrosios vertės šiuo metu negalima patikimai nustatyti.

Kitos investicijos

Didžiausios sumos susijusios su Augimo ir užimtumo programa, daugiamete programa ir Konkurencingumo ir inovacijų programa, kurias patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus (133 mln. EUR). Šiai investicijų kategorijai taip pat priskiriama 67 mln. EUR suma, susijusi su Europos fondu Pietryčių Europai (EFPE) – kintamojo akcinio kapitalo investicine bendrove (SICAV). Bendras EFPE tikslas – skatinti ekonomikos vystymąsi ir gerovę Pietryčių Europoje, teikiant papildomą finansavimą vystymuisi skatinti per vietos finansų tarpininkus. Šiuo metu Bendrijos turi 14,7 % balsavimo teisių.

2.3.4.2.   Prekybai laikomas turtas

Žr. 2.8.2 pastabą, dabar šios sumos susijusios su trumpalaikėmis priemonėmis.

2.8.2

2.4.   PASKOLOS

Šioje kategorijoje parodytos Bendrijoms mokėtinos paskolos, kurių terminas ilgesnis nei vieneri metai.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Paskolos, suteiktos iš EB biudžeto ir EAPB | 179 | 189 |
| Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos | 3 386 | 1 617 |
| Grynasis turtas | 3 565 | 1 806 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Paskolos, suteiktos iš EB biudžeto ir EAPB

179

189

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

3 386

1 617

Grynasis turtas

Grynasis turtas

3 565

3 565

1 806

1 806

2.4.1.   Paskolos, suteiktos iš Europos Bendrijų biudžeto ir likviduojamos EAPB

| Mln. EUR |
| --- |
| | Paskolos su specialiomis sąlygomis | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2007 12 31 | 155 | 34 | 189 |
| Grąžintos lėšos | (17) | (8) | (25) |
| Apskaitinės vertės pokyčiai | 12 | 3 | 15 |
| Iš viso 2008 12 31 | 150 | 29 | 179 |

Mln. EUR

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2007 12 31

155

34

189

Grąžintos lėšos

(17)

(8)

(25)

Apskaitinės vertės pokyčiai

12

3

15

Iš viso 2008 12 31

Iš viso 2008 12 31

150

150

29

29

179

179

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Šis punktas apima paskolas su specialiomis sąlygomis, suteiktas lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis šalimis. Visos sumos turi būti grąžintos praėjus daugiau kaip 12 mėnesių po metų pabaigos. Faktinės šių paskolų palūkanų normos svyruoja nuo 7,39 % iki 12,36 %.

Likviduojamos EAPB būsto paskolos

Būsto paskolos – tai iš EAPB nuosavų išteklių suteiktos paskolos, remiantis EAPB sutarties 54 ir 54.2 straipsniais. Šios paskolos suteiktos su 1 % fiksuota palūkanų norma, todėl laikomos paskolomis lengvatinėmis palūkanų normomis. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 2,806–22,643 %. Šių paskolų atveju praktiniais ir reikšmingumo sumetimais sandorio vertė yra naudojama kaip pirminė tikroji vertė, neatsižvelgiant į suteiktas lengvatines palūkanų normas.

2.4.2.   Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

| Mln. EUR |
| --- |
| | MFP paskolos | Euratomo paskolos | MBP | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2007 12 31 | 795 | 482 | 0 | 478 | 1 755 |
| Naujos paskolos | 0 | 15 | 2 000 | 0 | 2 015 |
| Grąžintos lėšos | (132) | (5) | 0 | (67) | (204) |
| Valiutos keitimo kurso skirtumai | 0 | 1 | 0 | (61) | (60) |
| Apskaitinės vertės pokyčiai | 0 | 1 | 4 | (12) | (7) |
| Iš viso 2008 12 31 | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | 25 | 0 | 0 | 88 | 113 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 638 | 494 | 2 004 | 250 | 3 386 |

Mln. EUR

MFP paskolos

Euratomo paskolos

MBP

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2007 12 31

795

482

0

478

1 755

Naujos paskolos

0

15

2 000

0

2 015

Grąžintos lėšos

(132)

(5)

0

(67)

(204)

Valiutos keitimo kurso skirtumai

0

1

0

(61)

(60)

Apskaitinės vertės pokyčiai

0

1

4

(12)

(7)

Iš viso 2008 12 31

663

494

2 004

338

3 499

Mokėtina suma per < 1 metus

Mokėtina suma per < 1 metus

25

25

0

0

0

0

88

88

113

113

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

638

638

494

494

2 004

2 004

250

250

3 386

3 386

Makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolos

MFP yra nepriklausomo mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ji teikiama vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikių paskolų ar dotacijų arba tinkamo jų derinio forma ir iš esmės papildo pagal TVF remiamo koregavimo ir reformų programos suteiktą finansavimą.

Komisija nėra gavusi trečiųjų šalių garantijų šioms paskoloms, tačiau jos yra Garantijų fondo garantuotos (žr. 2.3.3 pastabą).

2.3.3

Euratomo paskolos

Euratomas yra vienas iš Europos Bendrijų juridinių asmenų, kuriam atstovauja Europos Komisija. Šio subjekto tikslas – teikti paskolas valstybėms narėms ir ES nepriklausančioms valstybėms:

| — | Euratomo paskolos valstybėms narėms teikiamos siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais. |
| --- | --- |

—

Euratomo paskolos valstybėms narėms teikiamos siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais.

| — | Euratomo paskolos ES nepriklausančioms valstybėms teikiamos siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

—

Euratomo paskolos ES nepriklausančioms valstybėms teikiamos siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą.

Šioms paskoloms Komisija gavo 486 mln. EUR (2007 m. – 474 mln. EUR) garantijų iš trečiųjų šalių garantų.

Mokėjimų balanso paskolos

Mokėjimų balanso paskolos – tai politika grindžiama finansinė priemonė, kurią vėl pasinaudota siekiant suteikti finansinę paramą Europos Sąjungos valstybėms narėms dabartinės ekonomikos krizės sąlygomis. Ja suteikiama vidutinės trukmės finansinė parama pasinaudojant galimybe suteikti paskolas vienai ar kelioms valstybėms narėms, kurios susiduria su mokėjimų balanso arba kapitalo judėjimo sunkumais arba kurioms kyla tokių rimtų sunkumų grėsmė. Ši Bendrijos priemonė gali būti taikoma tik euro neįsivedusioms valstybėms narėms. Šios paskolos garantuojamos Europos Sąjungos bendrojo biudžeto lėšomis.

Vengrijai suteikta 6,5 mlrd. EUR, iš kurių 2 mlrd. EUR (nurodyta pirmiau) išmokėta 2008 m., o grąžinimo terminas 2011 m. gruodžio mėn. Kiti 3,5 mlrd. EUR buvo išmokėti per pirmuosius 7 2009 m. mėnesius (grąžinimo terminai: 2014 m. lapkričio mėn. ir 2016 m. balandžio mėn.). Latvijai suteikta 3,1 mlrd. EUR, iš kurių pirmąjį 2009 m. ketvirtį išmokėta 1 mlrd. EUR, kurių gražinimo terminas 2014 m. balandžio mėn. Antrąjį 2009 m. ketvirtį 5 mlrd. EUR suteikta Rumunijai.

Minėtųjų paskolų (MFP, Euratomo ir MBP) atveju faktinių palūkanų metodas netaikomas atskirai paskoloms ir pasiskolintoms sumoms, nes jos turi kompensacinių operacijų savybių. Paskolų ir skolinimosi sąlygų ir sumų skirtumai nereikšmingi. Todėl visa svarbi informacija, be kurios būtų sunku suprasti susijusias operacijas, pateikta. Sandorio sąnaudos tiesiogiai priskiriamos išlaidoms ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Likviduojamos EAPB paskolos

Šis straipsnis daugiausia apima likviduojamos EAPB iš skolintų lėšų suteiktas paskolas remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 straipsniais bei tris Europos investicijų banko (EIB) išleistas nekotiruojamų skolos vertybinių popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojimų nevykdantį skolininką. Šie skolos vertybiniai popieriai bus laikomi iki jų galutinio išpirkimo termino (2017 m. ir 2019 m.), siekiant padengti susijusių pasiskolintų sumų aptarnavimą. Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus išmokėtų priedų amortizaciją per metus ir sandorių sąnaudas jų atsiradimo metu, apskaičiuotas remiantis faktinės palūkanų normos metodu.

Faktinės palūkanų normos pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas.

| Paskolos | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 3,022 % – 5,29 % | 3,82 % – 4,822 % |
| Euratomas | 3,428 % – 5,76 % | 4,446 % – 5,76 % |
| MBP | 3,25 % | — |
| Likviduojama EAPB | 3,072 % – 5,8103 % (5) | 4,375 % – 12,077 % (5) |

Paskolos

2008 12 31

2007 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

3,022 % – 5,29 %

3,82 % – 4,822 %

Euratomas

3,428 % – 5,76 %

4,446 % – 5,76 %

MBP

3,25 %

—

Likviduojama EAPB

3,072 % – 5,8103 % (5)

5

4,375 % – 12,077 % (5)

5

2.5.   ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 1 351 | 434 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 275 | 318 |
| Decentralizuotas valdymas | 90 | 64 |
| Pasidalijamasis valdymas | 26 764 | 12 875 |
| Jungtinis valdymas | 543 | 324 |
| Iš viso ilgalaikio išankstinio finansavimo | 29 023 | 14 015 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

1 351

434

Netiesioginis centralizuotas valdymas

275

318

Decentralizuotas valdymas

90

64

Pasidalijamasis valdymas

26 764

12 875

Jungtinis valdymas

543

324

Iš viso ilgalaikio išankstinio finansavimo

Iš viso ilgalaikio išankstinio finansavimo

29 023

29 023

14 015

14 015

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su struktūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regioninės plėtros fondas, Socialinis fondas, Žemės ūkio fondas kaimo plėtrai, Sanglaudos fondas ir Žuvininkystės fondas. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamais išankstiniais mokėjimais būtų galima naudotis ilgiau nei vienerius metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas. Minėtojo ilgalaikio išankstinio finansavimo suma, už kurią Europos Bendrijos turi teisę gauti palūkanas iš gavėjų, yra 1 587 mln. EUR.

2008 m. ilgalaikio išankstinio finansavimo suma padidėjo pirmiausia dėl to, kad valstybėms narėms buvo išmokėtas antras avansas (13 888 mln. EUR) šių fondų 2007–2013 m. programoms finansuoti. Dėl įgyvendinant 7-ąją bendrąją mokslinių tyrimų programą išmokėtų avansų taip pat apie 780 mln. EUR padidėjo tiesiogiai Komisijos valdomas ilgalaikis išankstinis finansavimas (iš viso ši suma padidėjo 917 mln. EUR).

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), iš esmės garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF). Tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama Bendrijų ir dalyvių finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas užtikrinamas fondo kapitalu ir palūkanomis. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama dotacija (taigi Komisijos apskaitoje tai registruojamas išankstinis finansavimas), dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % gaunamos išankstinio finansavimo sumos, kol įgyvendinamas konkretus veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai, Bendrijos (atstovaujamos Komisijos) veikia kaip vykdomasis jų įgaliotinis. Pabaigus įgyvendinti netiesioginį veiksmą, dalyviai atgauna visą savo įnašą į kapitalą, išskyrus tuos atvejus, kai dėl įsipareigojimų nevykdančių gavėjų DGF patiria nuostolių – tokiu atveju dalyviai atgauna mažiausiai 80 % savo įnašo. Dalyvių garantijų fondas garantuoja tiek Bendrijų, tiek dalyvių finansinius interesus. 2008 m. gruodžio 31 d. dalyvių įnašai į DGF iš viso sudarė 283 mln. EUR (2007 m. – 38 mln. EUR).

2.6.   ILGALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Iš valstybių narių gautinos sumos | 24 | 93 |
| EAPB paskolos darbuotojams | 13 | 15 |
| Kita | 2 | 13 |
| Garantijos ir indėliai | 6 | 6 |
| Iš viso | 45 | 127 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Iš valstybių narių gautinos sumos

24

93

EAPB paskolos darbuotojams

13

15

Kita

2

13

Garantijos ir indėliai

6

6

Iš viso

Iš viso

45

45

127

127

Iš valstybių narių gautinos sumos – tai anksčiau į ES įstojusių šalių likviduojamai EAPB mokėtinos sumos.

TRUMPALAIKIS TURTAS

2.7.   ATSARGOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Mokslinė įranga: |
| Mokslinės veiklos medžiagos | 8 | 9 |
| Skiliosios medžiagos ir sunkusis vanduo | 20 | 19 |
| Perparduoti skirtos mokslinės veiklos medžiagos | 45 | 45 |
| Vakcinos | 6 | 8 |
| Gamybos medžiagos | 1 | 7 |
| Leidiniai ir perparduoti skirtos prekės | 5 | 0 |
| Iš viso | 85 | 88 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Mokslinė įranga:

Mokslinės veiklos medžiagos

8

9

Skiliosios medžiagos ir sunkusis vanduo

20

19

Perparduoti skirtos mokslinės veiklos medžiagos

45

45

Vakcinos

6

8

Gamybos medžiagos

1

7

Leidiniai ir perparduoti skirtos prekės

5

0

Iš viso

Iš viso

85

85

88

88

Mokslinę įrangą saugo ir valdo Jungtinis tyrimų centras (JTC). Didžiąją atsargų dalį sudaro etaloninės medžiagos, tiek branduolinės, tiek nebranduolinės, saugomos Gelyje. Šios atsargos yra strategiškai svarbios ir yra laikomos, kad būtų galima reaguoti į nenumatytus būsimus poreikius kilus krizei. Jos vertinamos grynąja galimo realizavimo verte metų pabaigoje, pardavimo kainai taikant vertės sumažinimą; apskaičiuojant vertės sumažinimą atsižvelgiama į sandėliavimo sąnaudas ir kitas atsargų pardavimo sąnaudas (paskirstymo, sertifikavimo sąnaudas ir t. t.), ir iš viso jis sudaro 43 mln. EUR. JTC reikmenys, kurie 2007 m. gruodžio 31 d. sudarė 7 mln. EUR ir kurie buvo įtraukti į straipsnį „Gamybos medžiagos“, nebelaikomi atsargomis.

Leidinių biuro turimų ir (arba) valdomų leidinių atsargos vertinamos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte (kuri apytikriai lygi nuliui), atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Be to, nemokamai dalijami leidiniai visiškai nurašyti, nes jų grynoji galimo realizavimo vertė lygi nuliui. Šios nurašytos sumos sudaro 16 mln. EUR ir pagal jas nustatoma pirmiau nurodytų leidinių apskaitinė vertė.

2.8.   TRUMPALAIKĖS INVESTICIJOS

Trumpalaikes investicijas sudaro parduoti laikomas finansinis turtas, įsigytas dėl jo investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomas siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius.

2.8.1.   Trumpalaikis parduoti laikomas turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likviduojama EAPB | Kita | Iš viso |
| Sumos 2007 12 31 | 1 417 | 3 | 1 420 |
| Įsigijimas | 304 | 79 | 383 |
| Perleidimas ir panaikinimas | (275) | — | (275) |
| Amortizuotos savikainos koregavimas | 2 | — | 2 |
| Apskaitinės vertės pokytis | (8) | — | (8) |
| Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę | 24 | — | 24 |
| Sumos 2008 12 31 | 1 464 | 82 | 1 546 |

Mln. EUR

Likviduojama EAPB

Kita

Iš viso

Sumos 2007 12 31

1 417

3

1 420

Įsigijimas

304

79

383

Perleidimas ir panaikinimas

(275)

—

(275)

Amortizuotos savikainos koregavimas

2

—

2

Apskaitinės vertės pokytis

(8)

—

(8)

Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę

24

—

24

Sumos 2008 12 31

Sumos 2008 12 31

1 464

1 464

82

82

1 546

1 546

Likviduojamos EAPB atveju visos investicijos yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje. Investicijų portfelio duomenys pagal emitento rūšį ir reitingą yra pateikti 7 pastaboje. 2008 m. gruodžio 31 d. skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte), kurių galutinio išpirkimo terminas baigiasi 2009 m., vertė yra 126 mln. EUR (2007 m. – 146 mln. EUR).

7

2.8.2.   Trumpalaikis prekybai laikomas turtas

Likviduojama EAPB (EAPB) sudarė palūkanų normų apsikeitimo sandorio susitarimą ir palūkanų normų apsikeitimo sandorio bei kryžminio valiutų ir palūkanų normų apsikeitimo sandorio susitarimą. Šių palūkanų normų apsikeitimo sandorių tikroji vertė gauta diskontuojant grynuosius fiksuotus pinigų srautus, taikant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorio palūkanų normą balanso sudarymo dieną. Šių apsikeitimo sandorių, kurių galutinis terminas yra trumpesnis nei trys mėnesiai nuo balanso datos, tikroji vertė (įskaitant sukauptas palūkanas) yra 7 mln. EUR (2007 m. – 13 mln. EUR, ilgalaikis).

7 mln. EUR

2.9.   TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis turtas. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per trumpesnį nei dvylikos mėnesių terminą nuo atskaitomybės dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas, t. y. trumpalaikis turtas. Taip pat žr. 2.5 pastabą, kurioje pateikta išsamesnės informacijos apie ilgalaikį išankstinį finansavimą.

2.5

Sukauptos sąnaudos – tai apskaičiuota reikalavimus atitinkančių sąnaudų, kurias mokėtino išankstinio finansavimo gavėjai patyrė, bet apie kurias Bendrijoms dar nepranešė, suma metų pabaigoje. Šios sumos ataskaitinio laikotarpio ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje taip pat parodomos kaip išlaidos.

Trumpalaikis išankstinis finansavimas labai sumažėjo dėl to, kad kai kurie pasidalijamojo valdymo principu valdomų struktūrinių priemonių finansuojami projektai baigiami (su 2000–2006 m. laikotarpiu susijusios programos), o išankstinio finansavimo suma naujiems projektams (su 2007–2013 m. laikotarpiu susijusios programos) išmokėta 2008 m., tačiau priskirta ilgalaikiam turtui, kaip paaiškinta 2.5 pastaboje. Trumpalaikio išankstinio finansavimo suma, už kurią Europos Bendrijos turi teisę gauti palūkanas iš gavėjų sudaro 3 798 mln. EUR, atsižvelgiant į lėšų panaudojimo, apie kurį Bendrijoms dar nepranešta, įvertį.

2.5

Dėmesys atkreiptinas į tai, kad nesumokėtos sumos pagal valdymo rūšis išskiriamos nuo 2005 m. atliktiems išankstinio finansavimo mokėjimams. Nepaskirtos išankstinio finansavimo sumos yra pirmosios sumos, įtrauktos į 2005 m. pradinį balansą. Jos parodytos atskirai vienoje eilutėje 2007 m. lyginamaisiais skaičiais, kadangi tuo metu nebuvo informacijos apie skirstymą pagal biudžeto valdymo rūšis. Nepaskirta suma 2007 m. daugiausia susijusi su pasidalijamuoju valdymu. 2008 m. likusios nepaskirtos sumos pirmą kartą išanalizuotos ir perklasifikuotos pagal atitinkamą biudžeto valdymo rūšį 2008 m. gruodžio 31 d.

TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 13 554 | 11 567 |
| | Dotacijos veiksmams | 11 439 | 9 715 |
| | Veiklos dotacijos | 129 | 142 |
| | Viešieji pirkimai (veikla) | 713 | 638 |
| | Veikla | 933 | 457 |
| | Administraciniai įsipareigojimai | 340 | 615 |
| atėmus | Sukauptos sąnaudos | (10 499) | |
| | Tiesioginis centralizuotas valdymas – grynoji suma: | 3 055 | |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 4 563 | 2 265 |
| | Nacionalinės agentūros | 2 880 | 1 736 |
| | Dotacijos veiksmams | 1 608 | 485 |
| | Viešieji pirkimai (veikla) ir kita | 49 | 29 |
| | Kita | 26 | 15 |
| atėmus | Sukauptos sąnaudos | (3 633) | |
| | Tiesioginis centralizuotas valdymas – grynoji suma: | 930 | |
| Decentralizuotas valdymas | Bendroji suma | 1 565 | 1 280 |
| atėmus | Sukauptos sąnaudos | (1 239) | |
| | Decentralizuotas valdymas – grynoji suma: | 326 | |
| Pasidalijamasis valdymas | Bendroji suma | 22 979 | 3 229 |
| atėmus | Sukauptos sąnaudos | (17 675) | |
| | Pasidalijamasis valdymas – grynoji suma: | 5 304 | |
| Jungtinis valdymas | Bendroji suma | 2 005 | 1 135 |
| atėmus | Sukauptos sąnaudos | (1 397) | |
| | Jungtinis valdymas – grynoji suma: | 608 | |
| Vykdomas institucijų ir agentūrų | Bendroji suma | 65 | 204 |
| | Sukauptos sąnaudos | (26) | |
| | Institucijos ir agentūros – grynoji suma: | 39 | |
| Nepaskirto išankstinio finansavimo likučiai | | 21 404 |
| Iš viso bendrųjų išankstinio finansavimo sumų | | 41 084 |
| atėmus | Sukauptos sąnaudos: | | (20 501) |
| Iš viso trumpalaikio išankstinio finansavimo | 10 262 | 20 583 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

13 554

11 567

Dotacijos veiksmams

Dotacijos veiksmams

11 439

11 439

9 715

9 715

Veiklos dotacijos

Veiklos dotacijos

129

129

142

142

Viešieji pirkimai (veikla)

Viešieji pirkimai (veikla)

713

713

638

638

Veikla

Veikla

933

933

457

457

Administraciniai įsipareigojimai

Administraciniai įsipareigojimai

340

340

615

615

atėmus

Sukauptos sąnaudos

Sukauptos sąnaudos

(10 499)

Tiesioginis centralizuotas valdymas – grynoji suma:

Tiesioginis centralizuotas valdymas – grynoji suma:

3 055

3 055

Netiesioginis centralizuotas valdymas

4 563

2 265

Nacionalinės agentūros

Nacionalinės agentūros

2 880

2 880

1 736

1 736

Dotacijos veiksmams

Dotacijos veiksmams

1 608

1 608

485

485

Viešieji pirkimai (veikla) ir kita

Viešieji pirkimai (veikla) ir kita

49

49

29

29

Kita

Kita

26

26

15

15

atėmus

Sukauptos sąnaudos

Sukauptos sąnaudos

(3 633)

Tiesioginis centralizuotas valdymas – grynoji suma:

Tiesioginis centralizuotas valdymas – grynoji suma:

930

930

Decentralizuotas valdymas

Bendroji suma

Bendroji suma

1 565

1 280

atėmus

Sukauptos sąnaudos

Sukauptos sąnaudos

(1 239)

Decentralizuotas valdymas – grynoji suma:

Decentralizuotas valdymas – grynoji suma:

326

326

Pasidalijamasis valdymas

Bendroji suma

Bendroji suma

22 979

3 229

atėmus

Sukauptos sąnaudos

Sukauptos sąnaudos

(17 675)

Pasidalijamasis valdymas – grynoji suma:

Pasidalijamasis valdymas – grynoji suma:

5 304

5 304

Jungtinis valdymas

Bendroji suma

Bendroji suma

2 005

1 135

atėmus

Sukauptos sąnaudos

Sukauptos sąnaudos

(1 397)

Jungtinis valdymas – grynoji suma:

Jungtinis valdymas – grynoji suma:

608

608

Vykdomas institucijų ir agentūrų

Bendroji suma

Bendroji suma

65

204

Sukauptos sąnaudos

Sukauptos sąnaudos

(26)

Institucijos ir agentūros – grynoji suma:

Institucijos ir agentūros – grynoji suma:

39

39

Nepaskirto išankstinio finansavimo likučiai

21 404

Iš viso bendrųjų išankstinio finansavimo sumų

Iš viso bendrųjų išankstinio finansavimo sumų

41 084

41 084

atėmus

Sukauptos sąnaudos:

Sukauptos sąnaudos:

(20 501)

Iš viso trumpalaikio išankstinio finansavimo

Iš viso trumpalaikio išankstinio finansavimo

10 262

10 262

20 583

20 583

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Tai yra garantijos, kurių Europos Bendrijos tam tikrais atvejais reikalauja iš gavėjų, jiems išmokėdamos avansus (išankstinis finansavimas). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesni dengimai.

2008 m. gruodžio 31 d. Komisijos gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė siekia 968 mln. EUR. Šių garantijų einamoji vertė siekia 769 mln. EUR. 2007 m. gruodžio 31 d. šios vertės buvo atitinkamai 1 007 ir 772 mln. EUR Šis skirtumas iš tiesų naudojamas patvirtintam ir išlaidoms priskirtam išankstiniam finansavimui, kurį gali tekti susigrąžinti ateityje, padengti.

2.10.   TRUMPALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Ilgalaikių gautinų sumų einamoji dalis | 114 | 160 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 6 128 | 5 441 |
| Įvairios gautinos sumos | 23 | 27 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 5 655 | 6 423 |
| Iš viso | 11 920 | 12 051 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Ilgalaikių gautinų sumų einamoji dalis

114

160

Trumpalaikės gautinos sumos

6 128

5 441

Įvairios gautinos sumos

23

27

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

5 655

6 423

Iš viso

Iš viso

11 920

11 920

12 051

12 051

2.10.1.   Ilgalaikių gautinų sumų dabartinė dalis

Šios sumos – tai pirmiausia paskolos, kurių likęs galutinis terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso datos (113 mln. EUR, dėl išsamesnės informacijos žr. 2.4 pastabą).

2.4

2.10.2.   Trumpalaikės gautinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Sąskaitų grupė | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Bendroji suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė | Bendroji suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė |
| Klientai | 4 833 | (175) | 4 658 | 3 897 | (171) | 3 726 |
| Valstybės narės | 2 576 | (1 204) | 1 372 | 2 873 | (1 256) | 1 617 |
| Kita | 111 | (13) | 98 | 111 | (13) | 98 |
| Iš viso | 7 520 | (1 392) | 6 128 | 6 881 | (1 440) | 5 441 |

Mln. EUR

Sąskaitų grupė

2008 12 31

2007 12 31

Bendroji suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Bendroji suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Klientai

4 833

(175)

4 658

3 897

(171)

3 726

Valstybės narės

2 576

(1 204)

1 372

2 873

(1 256)

1 617

Kita

111

(13)

98

111

(13)

98

Iš viso

Iš viso

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

2.10.2.1.   Klientai

Tai yra vykdomieji raštai sumoms išieškoti, į ataskaitas įtraukti 2008 m. gruodžio 31 d. kaip nustatytos susigrąžintinos teisės ir dar neįrašyti į kitus straipsnius balanso turto dalyje. Didžiausia šio likučio dalis susijusi su Komisijos paskirtomis baudomis, kurių bendroji suma – 4 590 mln. EUR. 2008 m. gruodžio 31 d. iš viso gauta 2 403 mln. EUR garantijų (2007 m. – 2 563 mln. EUR), susijusių su šiomis gautinomis sumomis, tai rodo, kad baudos gavėjas pageidauja pateikti apeliacinį skundą dėl baudos. Nuo metų pabaigos dar gauta 1 304 mln. EUR su šiomis gautinomis sumomis susijusių mokėjimų, taip pat 744 mln. EUR papildomų garantijų.

2.10.2.2.   Iš valstybių narių gautinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| EŽŪGF gautinos sumos |
| EŽŪGF gautinos sumos | 684 | 902 |
| Vertės sumažinimas | (392) | (483) |
| Iš viso | 292 | 419 |
| Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM | 36 | 24 |
| Nuosavi ištekliai |
| A sąskaitoje nustatyti, dar nesusigrąžinti ištekliai | 97 | 75 |
| Atskiroje sąskaitoje nustatyti, dar nesusigrąžinti ištekliai | 1 260 | 1 333 |
| Vertės sumažinimas | (812) | (773) |
| Kitos | 16 | 38 |
| Iš viso | 561 | 673 |
| Kitos iš valstybių narių gautinos sumos | 483 | 501 |
| Iš viso | 1 372 | 1 617 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

EŽŪGF gautinos sumos

EŽŪGF gautinos sumos

EŽŪGF gautinos sumos

684

902

Vertės sumažinimas

(392)

(483)

Iš viso

Iš viso

292

292

419

419

Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM

Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM

36

36

24

24

Nuosavi ištekliai

Nuosavi ištekliai

A sąskaitoje nustatyti, dar nesusigrąžinti ištekliai

97

75

Atskiroje sąskaitoje nustatyti, dar nesusigrąžinti ištekliai

1 260

1 333

Vertės sumažinimas

(812)

(773)

Kitos

16

38

Iš viso

Iš viso

561

561

673

673

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

483

483

501

501

Iš viso

Iš viso

1 372

1 372

1 617

1 617

EŽŪGF Garantijų skyriaus gautinos sumos

Šis punktas apima 2008 m. gruodžio 31 d. EŽŪGF pagalbos gavėjų mokėtinas sumas, kurias valstybės narės deklaravo ir patvirtino 2008 m. spalio 15 d., atėmus 20 % sumos – šią dalį valstybėms narėms leidžiama pasilikti administracinėms sąnaudoms padengti. Įvertinamos gautinos sumos, susidariusios po šio deklaravimo iki 2008 m. gruodžio 31 d. Komisija taip pat įvertina pagalbos gavėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad į sąskaitas įtraukiamas šis koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas.

Nuosavi ištekliai

Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės turi teisę pasilikti 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. Remiantis valstybių narių atsiųstais įverčiais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, atimta 812 mln. EUR sumažintos vertės suma. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas.

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos – tai 120 mln. EUR susigrąžintinų išlaidų ir 244 mln. EUR EŽŪGF avansinių mokėjimų.

2.10.3.   Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Sukauptos pajamos | 5 402 | 6 129 |
| Būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 223 | 243 |
| Kitos | 30 | 51 |
| Iš viso | 5 655 | 6 423 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Sukauptos pajamos

5 402

6 129

Būsimųjų laikotarpių sąnaudos

223

243

Kitos

30

51

Iš viso

Iš viso

5 655

5 655

6 423

6 423

Pagrindinė šios kategorijos suma – 5 402 mln. EUR sukauptų pajamų.

| Mln. EUR |
| --- |
| Sukauptos pajamos | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Nuosavi ištekliai | 2 576 | 2 730 |
| Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn. | 1 261 | 1 310 |
| Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas | 911 | 1 516 |
| EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų | 368 | 350 |
| Sanglaudos fondas ir Regioninės plėtros fondas: finansinės korekcijos | 146 | — |
| Žuvininkystės fondas | 32 | 82 |
| Kitos sukauptos pajamos | 108 | 141 |
| Iš viso sukauptų pajamų | 5 402 | 6 129 |

Mln. EUR

Sukauptos pajamos

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Nuosavi ištekliai

2 576

2 730

Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn.

1 261

1 310

Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas

911

1 516

EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų

368

350

Sanglaudos fondas ir Regioninės plėtros fondas: finansinės korekcijos

146

—

Žuvininkystės fondas

32

82

Kitos sukauptos pajamos

108

141

Iš viso sukauptų pajamų

Iš viso sukauptų pajamų

5 402

5 402

6 129

6 129

Į šią kategoriją taip pat įtrauktos būsimųjų laikotarpių sąnaudos, iš viso sudarančios 223 mln. EUR, kurių didžiausią sumą sudaro šie numatomi mokėjimai: 34 mln. EUR už biurų nuomą, 25 mln. EUR už biurų pertvarkymą, 16 mln. EUR palūkanų už ilgalaikio turto nuomą, 37 mln. EUR už Europos mokyklą, ir 59 mln. EUR sumokėti pagal dvišalius susitarimus dėl žuvininkystės su trečiosiomis šalimis.

Kitos sukauptos pajamos – tai pirmiausia pajamos iš delspinigių, sukauptos bankų palūkanos ir sukauptos palūkanos už išankstinio finansavimo sumas.

2.11.   PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Nerezervuotos piniginės lėšos: |
| Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose | 15 039 | 11 313 |
| Einamosios sąskaitos | 1 415 | 956 |
| Avansinės sąskaitos | 35 | 81 |
| Pervedimai (pinigai kelyje) | 26 | 2 |
| Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai | 1 456 | 1 367 |
| Iš viso | 17 971 | 13 719 |
| Rezervuotos piniginės lėšos | 5 753 | 5 037 |
| Iš viso | 23 724 | 18 756 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Nerezervuotos piniginės lėšos:

Nerezervuotos piniginės lėšos:

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

15 039

11 313

Einamosios sąskaitos

1 415

956

Avansinės sąskaitos

35

81

Pervedimai (pinigai kelyje)

26

2

Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai

1 456

1 367

Iš viso

Iš viso

17 971

17 971

13 719

13 719

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

5 753

5 753

5 037

5 037

Iš viso

Iš viso

23 724

23 724

18 756

18 756

Pinigai ir pinigų ekvivalentai pinigų srautų ataskaitoje parodomi taip:

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 23 724 | 18 756 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai – Garantijų fondas (žr. 2.3.3 pastabą) | 205 | 249 |
| Iš viso | 23 929 | 19 005 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

23 724

18 756

Pinigai ir pinigų ekvivalentai – Garantijų fondas (žr. 2.3.3 pastabą)

2.3.3

205

249

Iš viso

Iš viso

23 929

23 929

19 005

19 005

2.11.1.   Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos – tai visos lėšos, kurias Komisija laiko savo sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), einamosiose ir avansinėse sąskaitose, taip pat trumpalaikiai indėliai banke bei pinigai smulkioms išlaidoms.

Ižduose ir centriniuose bankuose turimų sąskaitų likučiai gana dideli, nes patikslinus biudžetą metų pabaigoje 6 627 mln. EUR reikėjo grąžinti valstybėms narėms ir tai buvo padaryta 2009 m. pradžioje. Susiję įsipareigojimai parodyti prie trumpalaikių mokėtinų sumų – žr. 2.18.2 pastabą. Metų pabaigos grynųjų pinigų likučio dydis susijęs ir su dar nepanaudotais grynaisiais pinigais iš asignuotųjų įplaukų (5,2 mlrd. EUR), kurių negalima grąžinti valstybėms narėms, taip pat su 2,1 mlrd. EUR, kurie laikomi į 2009 m. perkeltiems mokėjimų asignavimams padengti. 1,8 mlrd. EUR suma, susidariusi kaip biudžeto vykdymo rezultatas, taip pat turi būti grąžinta valstybėms narėms sumažinant jų 2009 m. mokėtinas sumas

2.18.2

2.11.2.   Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos – tai sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai.

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.12.   IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Pensijos – darbuotojai | 32 867 | 30 212 |
| Pensijos – kiti | 696 | 481 |
| Bendrojo sveikatos draudimo sistema | 3 993 | 2 787 |
| Iš viso | 37 556 | 33 480 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Pensijos – darbuotojai

32 867

30 212

Pensijos – kiti

696

481

Bendrojo sveikatos draudimo sistema

3 993

2 787

Iš viso

Iš viso

37 556

37 556

33 480

33 480

2.12.1.   Pensijos – darbuotojai

2008 m. gruodžio 31 d. Europos pareigūnų pensijų sistemos (EPPS) taisyklės buvo nustatytos naujausios redakcijos Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatuose (galioja nuo 2004 m. gegužės 1 d.). Darbuotojų pensijoms taikomos taisyklės tiesiogiai taikomos visose valstybėse narėse. Tvarka apima įvairias pensijų ir pašalpų rūšis (senatvės, invalidumo, maitintojo netekimo). Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal šią pensijų sistemą numatytos išmokos mokamos iš Bendrijų biudžeto. Atidėjiniai šioms sąnaudoms nefinansuojami, tačiau valstybės narės bendrai užtikrina tokių išmokų mokėjimą pagal šioms išlaidoms finansuoti nustatytą skalę. Be to, pareigūnai, mokėdami privalomą įmoką, padengia trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo sąnaudų. Šios įmokos dydis kasmet peržiūrimas ir prireikus patikslinamas, siekiant užtikrinti, kad šiomis įmokomis (dabar – 10,9 % bazinio atlyginimo) kasmet būtų finansuojamas trečdalis per metus įgytų teisių.

Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis darbuotojų ir į pensiją išėjusių darbuotojų skaičiumi 2008 m. gruodžio 31 d., taip pat tą dieną taikomomis Tarnybos nuostatų taisyklėmis. Vertinant atsižvelgta į išmokas, susijusias su išėjimu į pensiją, invalidumu ir maitintojo netekimu (įvairios pensijų rūšys ir invalidumo pašalpa). Vertinimas buvo atliktas taikant 25 TVSAS metodiką. Pagal šį apskaitos standartą reikalaujama, kad darbdavys nustatytų savo aktuariniu metodu įvertintą įsipareigojimą, atsižvelgdamas tiek į sutartines išmokas per aktyvų darbuotojų gyvenimą, tiek į numatomus atlyginimų padidėjimus.

Aktuarinis vertinimo metodas šiems įsipareigojimams apskaičiuoti yra žinomas kaip prognozuojamo sąlyginio vieneto metodas. Pagrindinės vertinimo dieną galiojusios ir vertinime taikytos aktuarinės prielaidos:

| 1) | Nominali diskonto norma (3,9 %) buvo pagrįsta 2008 m. gruodžio mėn. euro zonos vyriausybių obligacijomis, išleistomis panašios trukmės laikotarpiui kaip ir sistema (19 metų), remiantis tokio paties laikotarpio nulinės atkarpos obligacijų eurais pelningumo kreive 2008 m. gruodžio mėn. Remiantis 25 TVSAS, infliacijos lygis – tai visu sistemos veikimo laikotarpiu numatomas infliacijos lygis, todėl jis turi būti pagrįstas numatomomis Europos finansų rinkų indeksuojamų obligacijų vertėmis. Numatomas ilgalaikės infliacijos lygis buvo 1,8 %, taigi tikroji diskonto norma – 2,1 %. |
| --- | --- |

1)

Nominali diskonto norma (3,9 %) buvo pagrįsta 2008 m. gruodžio mėn. euro zonos vyriausybių obligacijomis, išleistomis panašios trukmės laikotarpiui kaip ir sistema (19 metų), remiantis tokio paties laikotarpio nulinės atkarpos obligacijų eurais pelningumo kreive 2008 m. gruodžio mėn. Remiantis 25 TVSAS, infliacijos lygis – tai visu sistemos veikimo laikotarpiu numatomas infliacijos lygis, todėl jis turi būti pagrįstas numatomomis Europos finansų rinkų indeksuojamų obligacijų vertėmis. Numatomas ilgalaikės infliacijos lygis buvo 1,8 %, taigi tikroji diskonto norma – 2,1 %.

| 2) | Skaičiuojant buvo naudojama 2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė. Ši naujoji lentelė parengta 2008 m. bendradarbiaujant su Bendru pensijų administravimo padaliniu ir pirmą kartą buvo naudojama skaičiuojant pensijos įmokos dydį, kuris taikomas nuo 2008 m. liepos 1 d. Ši naujoji lentelė pakeitė anksčiau įsipareigojimams įvertinti naudotą ES-2004 gyvenimo trukmės lentelę. |
| --- | --- |

2)

Skaičiuojant buvo naudojama 2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė. Ši naujoji lentelė parengta 2008 m. bendradarbiaujant su Bendru pensijų administravimo padaliniu ir pirmą kartą buvo naudojama skaičiuojant pensijos įmokos dydį, kuris taikomas nuo 2008 m. liepos 1 d. Ši naujoji lentelė pakeitė anksčiau įsipareigojimams įvertinti naudotą ES-2004 gyvenimo trukmės lentelę.

| 3) | Bendroji darbo užmokesčio augimo norma, atitinkanti bendrąją pensijų perkainojimo normą, pagrįsta 1997–2008 m. atlyginimų ir pensijų perkainojimo statistikos 12 metų kintančiu vidurkiu, ir yra lygi 0,3 %. Siekiant atsižvelgti į 2008 m. paaukštinimus, atnaujintas bendrąją darbo užmokesčio augimo normą viršijantis individualus atlyginimų didėjimas. Šioje lentelėje išsamiai nurodoma individualaus atlyginimų didėjimo norma pagal darbuotojų kategoriją ir pakopą bei tikėtino išėjimo į pensiją metus 2009–2053 m. |
| --- | --- |

3)

Bendroji darbo užmokesčio augimo norma, atitinkanti bendrąją pensijų perkainojimo normą, pagrįsta 1997–2008 m. atlyginimų ir pensijų perkainojimo statistikos 12 metų kintančiu vidurkiu, ir yra lygi 0,3 %. Siekiant atsižvelgti į 2008 m. paaukštinimus, atnaujintas bendrąją darbo užmokesčio augimo normą viršijantis individualus atlyginimų didėjimas. Šioje lentelėje išsamiai nurodoma individualaus atlyginimų didėjimo norma pagal darbuotojų kategoriją ir pakopą bei tikėtino išėjimo į pensiją metus 2009–2053 m.

| 4) | Santuokos koeficientai, taikomi dirbantiems pareigūnams, kai pastarieji išeina į pensiją, buvo pagrįsti statistiniais duomenimis apie pareigūnus, ir yra lygūs 84 % (vyrams) ir 38 % (moterims); buvusių pareigūnų (pensininkų ir neįgaliųjų) atveju buvo atsižvelgta į faktinę vedybinę padėtį. |
| --- | --- |

4)

Santuokos koeficientai, taikomi dirbantiems pareigūnams, kai pastarieji išeina į pensiją, buvo pagrįsti statistiniais duomenimis apie pareigūnus, ir yra lygūs 84 % (vyrams) ir 38 % (moterims); buvusių pareigūnų (pensininkų ir neįgaliųjų) atveju buvo atsižvelgta į faktinę vedybinę padėtį.

| 5) | Laikoma, kad į pensiją išeinama tuomet, kai pareigūnas pasinaudoja visomis savo teisėmis, atsižvelgiant į jų sumažinimą ankstyvo išėjimo į pensiją atveju ir į Barselonos paskatą dėl vėlesnio išėjimo į pensiją, vėliausiai 65 metų. |
| --- | --- |

5)

Laikoma, kad į pensiją išeinama tuomet, kai pareigūnas pasinaudoja visomis savo teisėmis, atsižvelgiant į jų sumažinimą ankstyvo išėjimo į pensiją atveju ir į Barselonos paskatą dėl vėlesnio išėjimo į pensiją, vėliausiai 65 metų.

| 6) | Bendrųjų pensijų ir pašalpų šeimai skaičiavimas pagrįstas Tarnybos nuostatais. |
| --- | --- |

6)

Bendrųjų pensijų ir pašalpų šeimai skaičiavimas pagrįstas Tarnybos nuostatais.

Įsipareigojimai apima anksčiau nurodytas šių asmenų teises:

| 1) | darbuotojų, 2008 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirbančių visose institucijose ir agentūrose bei įtrauktų į pensijų sistemą; |
| --- | --- |

1)

darbuotojų, 2008 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirbančių visose institucijose ir agentūrose bei įtrauktų į pensijų sistemą;

| 2) | darbuotojų, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui išėjo iš darbo institucijose, bet kurių teisės į pensiją liko pensijų sistemoje (tik tie, kurie išdirbo bent 10 metų); |
| --- | --- |

2)

darbuotojų, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui išėjo iš darbo institucijose, bet kurių teisės į pensiją liko pensijų sistemoje (tik tie, kurie išdirbo bent 10 metų);

| 3) | buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių senatvės pensiją; |
| --- | --- |

3)

buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių senatvės pensiją;

| 4) | buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pensiją; |
| --- | --- |

4)

buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pensiją;

| 5) | buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pašalpą; |
| --- | --- |

5)

buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pašalpą;

| 6) | maitintojo netekimo pensijos gavėjų (našlės arba našliai, našlaičiai, išlaikytiniai). |
| --- | --- |

6)

maitintojo netekimo pensijos gavėjų (našlės arba našliai, našlaičiai, išlaikytiniai).

Šio vertinimo rezultatai buvo palyginti su įverčiais, pagrįstais ankstesniu 2007 m. gruodžio 31 d. atliktu aktuariniu įvertinimu.

| Mln. EUR |
| --- |
| Darbuotojų pensijų įsipareigojimų pokyčiai | Suma |
| Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2007 m. gruodžio 31 d. | 33 222 |
| Aptarnavimo išlaidos | 1 161 |
| Palūkanų išlaidos | 1 593 |
| Sumokėtos išmokos | (978) |
| Aktuariniai nuostoliai | 1 237 |
| Pokytis dėl naujų darbuotojų | 260 |
| Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d. | 36 495 |

Mln. EUR

Darbuotojų pensijų įsipareigojimų pokyčiai

Suma

Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2007 m. gruodžio 31 d.

33 222

Aptarnavimo išlaidos

1 161

Palūkanų išlaidos

1 593

Sumokėtos išmokos

(978)

Aktuariniai nuostoliai

1 237

Pokytis dėl naujų darbuotojų

260

Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d.

Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d.

36 495

36 495

Svarbiausi dalykai:

| — | 2008 m. gruodžio 31 d. bendrųjų aktuarinių įsipareigojimų vertė buvo 36 495 mln. EUR (2007 m. – 33 222 mln. EUR). Pridedama 1 277 mln. EUR koeficiento korekcija (2007 m. – 1 345 mln. EUR). Gavėjų mokami mokesčiai atskaitomi iš bendrųjų įsipareigojimų, kad grynieji įsipareigojimai būtų įtraukti į balansą (kadangi mokesčiai atskaitomi iš pensijų mokėjimo ir įtraukiami į Bendrijų įplaukas per mokėjimo metus). 2008 m. gruodžio 31 d. šie grynieji apskaičiuoti įsipareigojimai (bendrieji įsipareigojimai atėmus mokesčius) buvo 32 867 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

2008 m. gruodžio 31 d. bendrųjų aktuarinių įsipareigojimų vertė buvo 36 495 mln. EUR (2007 m. – 33 222 mln. EUR). Pridedama 1 277 mln. EUR koeficiento korekcija (2007 m. – 1 345 mln. EUR). Gavėjų mokami mokesčiai atskaitomi iš bendrųjų įsipareigojimų, kad grynieji įsipareigojimai būtų įtraukti į balansą (kadangi mokesčiai atskaitomi iš pensijų mokėjimo ir įtraukiami į Bendrijų įplaukas per mokėjimo metus). 2008 m. gruodžio 31 d. šie grynieji apskaičiuoti įsipareigojimai (bendrieji įsipareigojimai atėmus mokesčius) buvo 32 867 mln. EUR.

| — | Tikroji diskonto norma sumažėjo nuo 2,4 % 2007 m. iki 2,1 % 2008 m. Įvertinant ir bendrojo darbo užmokesčio augimo poveikį (0,4 % 2007 m. ir 0,3 % 2008 m.), grynoji diskonto norma sumažėjo nuo 2,0 % 2007 m. iki 1,8 % 2008 m. Šis sumažėjimas yra viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl padidėjo bendrieji įsipareigojimai. |
| --- | --- |

—

Tikroji diskonto norma sumažėjo nuo 2,4 % 2007 m. iki 2,1 % 2008 m. Įvertinant ir bendrojo darbo užmokesčio augimo poveikį (0,4 % 2007 m. ir 0,3 % 2008 m.), grynoji diskonto norma sumažėjo nuo 2,0 % 2007 m. iki 1,8 % 2008 m. Šis sumažėjimas yra viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl padidėjo bendrieji įsipareigojimai.

| — | Didžiausias aktuarinis nuostolis patirtas dėl sumažėjusios diskonto normos (1 867 mln. EUR) ir jį dalies kompensuoja pelnas dėl kitų aktuarinių prielaidų (410 mln. EUR). |
| --- | --- |

—

Didžiausias aktuarinis nuostolis patirtas dėl sumažėjusios diskonto normos (1 867 mln. EUR) ir jį dalies kompensuoja pelnas dėl kitų aktuarinių prielaidų (410 mln. EUR).

| — | Darbuotojų pensijų sistemos narių skaičius padidėjo 2 919 asmenų. |
| --- | --- |

—

Darbuotojų pensijų sistemos narių skaičius padidėjo 2 919 asmenų.

| — | Visi įsipareigojimų pokyčiai registruojami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. |
| --- | --- |

—

Visi įsipareigojimų pokyčiai registruojami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

2.12.2.   Pensijos – kiti

Šiai kategorijai priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Pirmosios instancijos teismo) ir Audito Rūmų nariams, Tarybos generaliniams sekretoriams, ombudsmenams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnams ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią kategoriją taip pat įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Parlamento narių pensijomis.

2.12.3.   Bendrojo sveikatos draudimo sistema

Be to, įvertinami numatomi Bendrijų įsipareigojimai dėl įmokų į bendrojo sveikatos draudimo sistemą, susiję su į pensiją išėjusiais darbuotojais. Šių įsipareigojimų vertė – 4 248 mln. EUR. Plano turtas išskaitomas iš šių bendrųjų įsipareigojimų ir sudarė 255 mln. EUR (2007 m. – 260 mln. EUR). Skaičiuojant atsižvelgiama į įvairių ES institucijų ir agentūrų dirbančius ir į pensiją išėjusius pareigūnus ir jų šeimos narius, taip pat Komisijos, Audito Rūmų, Teisingumo Teismo, Tarybos dirbančius ir į pensiją išėjusius narius, dirbančius ir į pensiją išėjusius Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnus ir Europos ombudsmenus. Atliekant skaičiavimą naudojama ta pati diskonto norma ir bendroji darbo užmokesčio augimo norma kaip ir darbuotojų pensijų vertinimo atveju (žr. pirmiau). Aktuariniai nuostoliai dėl aktuarinių prielaidų (pvz., diskonto normos) pokyčių, taip pat vidutinių sveikatos priežiūros išlaidų padidėjimas yra pagrindinės žymaus įsipareigojimų padidėjimo priežastys.

| Mln. EUR |
| --- |
| Bendrojo sveikatos draudimo sistemos įsipareigojimų pokyčiai | Suma |
| Bendrieji įsipareigojimai 2007 m. gruodžio 31 d. | 3 047 |
| Įprastos išlaidos | 133 |
| Palūkanų išlaidos | 146 |
| Sumokėtos išmokos | (92) |
| Aktuariniai nuostoliai | 1 014 |
| Bendrieji įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d. | 4 248 |
| Atėmus plano turtą | (255) |
| Grynieji įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d. | 3 993 |

Mln. EUR

Bendrojo sveikatos draudimo sistemos įsipareigojimų pokyčiai

Suma

Bendrieji įsipareigojimai 2007 m. gruodžio 31 d.

3 047

Įprastos išlaidos

133

Palūkanų išlaidos

146

Sumokėtos išmokos

(92)

Aktuariniai nuostoliai

1 014

Bendrieji įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d.

4 248

Atėmus plano turtą

(255)

Grynieji įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d.

Grynieji įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d.

3 993

3 993

2.13.   ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2007 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius | Dabartinės vertės diskontavimas | Suma 2008 12 31 |
| Teismo bylos | 297 | 169 | (39) | (6) | 0 | 0 | 421 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 744 | 0 | 0 | 0 | (34) | 109 | 819 |
| Finansiniai | 14 | 8 | 0 | 0 | (11) | 1 | 12 |
| Kiti | 24 | 86 | (16) | (2) | (3) | 0 | 89 |
| Iš viso | 1 079 | 263 | (55) | (8) | (48) | 110 | 1 341 |

Mln. EUR

Suma 2007 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius

Dabartinės vertės diskontavimas

Suma 2008 12 31

Teismo bylos

297

169

(39)

(6)

0

0

421

Branduolinės įrangos išmontavimas

744

0

0

0

(34)

109

819

Finansiniai

14

8

0

0

(11)

1

12

Kiti

24

86

(16)

(2)

(3)

0

89

Iš viso

Iš viso

1 079

1 079

263

263

(55)

(55)

(8)

(8)

(48)

(48)

110

110

1 341

1 341

Teismo bylos

Tai yra su įvairiomis besitęsiančiomis teismo bylomis susijusios sumos, kurią numatoma išmokėti po 2009 m., įvertis. Didžiausia (403 mln. EUR) sumos dalis susijusi su 2008 m. gruodžio 31 d. nebaigtomis teismo bylomis, kurios susijusios su EŽŪGF Garantijų skyriaus išlaidų finansinėmis korekcijomis ir kitomis teismo bylomis, susijusiomis su žemės ūkio išlaidomis.

Branduolinės įrangos išmontavimas

2002 m. nepriklausomų ekspertų konsorciumas atliko Jungtinio tyrimų centro branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo programos išlaidų sąmatos tyrimą. Jų įvertinimu – 1 145 mln. EUR (įskaitant 76 mln. EUR išlaidų, reikalingų „žaliojo lauko“ galimybei, t. y. visiškam visų pastatų sunaikinimui, įvertį) – remtasi nustatant atidėjinį, įtrauktiną į finansines ataskaitas. Remiantis Bendrijų apskaitos taisyklėmis, šis atidėjinys indeksuotas atsižvelgiant į infliaciją (2,5 % norma), o po to diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę). 2008 m. gruodžio 31 d. iš 1 072 mln. EUR atidėjinio sumos atėmus 164 mln. EUR sąnaudų iki tos dienos sumą, gauta 908 mln. EUR suma; ši suma išskaidyta į sumas, kurias numatoma sumokėti 2009 m. (89 mln. EUR), ir sumas, kurias numatoma sumokėti vėliau (819 mln. EUR).

Atsižvelgiant į numatomą šios programos trukmę (apie 30 metų), reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl šio įverčio yra tam tikrų abejonių, o galutinė sąnaudų suma gali skirtis nuo šiuo metu nurodytų sumų.

Finansiniai atidėjiniai

Pagal 1998 m. MVĮ garantijų priemonę ir 2001 m. MVĮ garantijų priemonę ir 2007 m. MVĮ garantijų priemonę pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP) Europos investicijų fondas (EIF) turi teisę išduoti garantijas savo vardu, bet Komisijos sąskaita ir rizika. Tačiau finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepanaudotomis garantijomis, ribojama. Balanso sudarymo dieną finansiniai atidėjiniai abiems priemonėms atitinka mokėjimų įpareigojimus finansų tarpininkams, atėmus iki tos dienos pateiktus grynųjų mokėjimų reikalavimus. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę).

Kiti atidėjiniai

Didžiausią sumą (101 mln. EUR, 2007 m. – 42 mln. EUR) sudaro numatomos Bendrijos išmokos įvairioms valstybėms narėms iš Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondo, susijusios su tam tikrų gyvulių ligų protrūkių išlaidomis; ši suma išskirta į sumas, kurias numatoma sumokėti 2009 m. (14 mln. EUR), ir sumas, kurias numatoma sumokėti vėliau (87 mln. EUR).

2.14.   ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.14.1.   Pasiskolintos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| Pavadinimas | Likutis 2007 12 31 | Naujos pasiskolintos sumos | Grąžintos lėšos | Valiutos keitimo kursų skirtumai | Apskaitinės vertės pokytis | Likutis 2008 12 31 |
| MFP | 792 | 0 | (129) | 0 | 0 | 663 |
| MBP | 0 | 2 000 | 0 | 0 | 4 | 2 004 |
| EURATOMAS | 482 | 15 | (5) | 1 | 1 | 494 |
| Likviduojama EAPB | 424 | 0 | (66) | (73) | (3) | 282 |
| Iš viso | 1 698 | 2 015 | (200) | (72) | 2 | 3 443 |

Mln. EUR

Pavadinimas

Likutis 2007 12 31

Naujos pasiskolintos sumos

Grąžintos lėšos

Valiutos keitimo kursų skirtumai

Apskaitinės vertės pokytis

Likutis 2008 12 31

MFP

792

0

(129)

0

0

663

MBP

0

2 000

0

0

4

2 004

EURATOMAS

482

15

(5)

1

1

494

Likviduojama EAPB

424

0

(66)

(73)

(3)

282

Iš viso

Iš viso

1 698

1 698

2 015

2 015

(200)

(200)

(72)

(72)

2

2

3 443

3 443

Ilgalaikių ir trumpalaikių pasiskolintų lėšų išskaidymas

| Mln. EUR |
| --- |
| Pasiskolintos lėšos | < 1 metų terminas | > 1 metų terminas | Iš viso 2008 12 31 |
| MFP | 25 | 638 | 663 |
| MBP | 0 | 2 004 | 2 004 |
| EURATOMAS | 0 | 494 | 494 |
| Likviduojama EAPB | 69 | 213 | 282 |
| Iš viso | 94 | 3 349 | 3 443 |

Mln. EUR

Pasiskolintos lėšos

< 1 metų terminas

> 1 metų terminas

Iš viso 2008 12 31

MFP

25

638

663

MBP

0

2 004

2 004

EURATOMAS

0

494

494

Likviduojama EAPB

69

213

282

Iš viso

Iš viso

94

94

3 349

3 349

3 443

3 443

Į šią kategoriją įtrauktos Europos Bendrijų mokėtinos pasiskolintos sumos, kurių grąžinimo terminas yra ilgesnis kaip vieneri metai (praėjusių metų MFP skaičiai nurodyti atskaičius Garantijų fondo sumas). Pasiskolintas lėšas sudaro skolos lakštais patvirtintos skolos, kurių vertė lygi 3 131 mln. EUR (2007 m. – 1 344 mln. EUR). Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus, likviduojamos EAPB pasiskolintų lėšų atveju, reikšmingas per metus amortizuotas operacijų sąnaudas, patirtas jų skolinimosi metu, apskaičiuotas remiantis faktinių palūkanų normų metodu. Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas) nurodytos toliau.

| Pasiskolintos lėšos | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 3,022 % – 5,29 % | 3,816 % – 4,822 % |
| Euratomas | 3,348 % – 5,6775 % | 4,366 % – 5,6775 % |
| MBP | 3,25 % | — |
| Likviduojama EAPB | 4,939 % – 11,875 % (6) | 4,375 % – 11,875 % (6) |

Pasiskolintos lėšos

2008 12 31

2007 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

3,022 % – 5,29 %

3,816 % – 4,822 %

Euratomas

3,348 % – 5,6775 %

4,366 % – 5,6775 %

MBP

3,25 %

—

Likviduojama EAPB

4,939 % – 11,875 % (6)

6

4,375 % – 11,875 % (6)

6

2.14.2.   Prekybai laikomi įsipareigojimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Likviduojamos EAPB apsikeitimo sandoriai | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Ilgalaikiai | 0 | 7 |
| Trumpalaikiai | 25 | 4 |
| Iš viso | 25 | 11 |

Mln. EUR

Likviduojamos EAPB apsikeitimo sandoriai

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Ilgalaikiai

0

7

Trumpalaikiai

25

4

Iš viso

Iš viso

25

25

11

11

Daugiau informacijos pateikiama 2.3.4.2 ir 2.8.2 pastabose „Prekybai laikomas turtas“.

2.3.4.2 ir 2.8.2

2.15.   KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Finansinės nuomos skolos | 1 770 | 1 519 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 403 | 427 |
| Kiti | 53 | 43 |
| Iš viso | 2 226 | 1 989 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Finansinės nuomos skolos

1 770

1 519

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

403

427

Kiti

53

43

Iš viso

Iš viso

2 226

2 226

1 989

1 989

Į šį punktą pirmiausia įtraukiami nuomos įsipareigojimai, kurie turi būti sumokėti daugiau kaip per vienerius metus (žr. 2.2 pastabą). Į jį taip pat įtrauktos sumos, susijusios su tam tikrais Komisijos nupirktais pastatais, kurių pirkimo kaina bus sumokėta dalimis. Tai nėra nuomos sutartys, nes nuosavybės teisė Komisijai pereina iš karto.

2.2

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.16.   TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2007 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimai į kitas kategorijas ir iš jų | Dabartinės vertės diskontavimas | Suma 2008 12 31 |
| Teismo bylos | 28 | 7 | (3) | (16) | 0 | 0 | 16 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 78 | 0 | 0 | (25) | 34 | 2 | 89 |
| Finansiniai | 233 | 1 | 0 | (44) | 11 | 1 | 202 |
| Kiti | 30 | 28 | (10) | (10) | 3 | 0 | 41 |
| Iš viso | 369 | 36 | (13) | (95) | 48 | 3 | 348 |

Mln. EUR

Suma 2007 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimai į kitas kategorijas ir iš jų

Dabartinės vertės diskontavimas

Suma 2008 12 31

Teismo bylos

28

7

(3)

(16)

0

0

16

Branduolinės įrangos išmontavimas

78

0

0

(25)

34

2

89

Finansiniai

233

1

0

(44)

11

1

202

Kiti

30

28

(10)

(10)

3

0

41

Iš viso

Iš viso

369

369

36

36

(13)

(13)

(95)

(95)

48

48

3

3

348

348

Į šią kategoriją įrašoma atidėjinių dalis, kurią reikia grąžinti greičiau kaip per vienerius metus.

2.17.   TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į šią kategoriją įtraukta 94 mln. EUR pasiskolinta suma, kurią reikia grąžinti per 12 mėnesių nuo balanso datos (2.14.1 pastaba), ir 25 mln. EUR pasiskolinta suma, susijusi su prekybai laikomais įsipareigojimais (2.14.2 pastaba).

94 mln

2.14.1

25 mln

2.14.2

2.18.   MOKĖTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis | 64 | 65 |
| Trumpalaikės mokėtinos sumos | 12 026 | 13 939 |
| Įvairios mokėtinos sumos | 115 | 189 |
| Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos | 77 472 | 81 187 |
| Iš viso | 89 677 | 95 380 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

64

65

Trumpalaikės mokėtinos sumos

12 026

13 939

Įvairios mokėtinos sumos

115

189

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

77 472

81 187

Iš viso

Iš viso

89 677

89 677

95 380

95 380

2.18.1.   Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 52 | 32 |
| Kiti | 12 | 33 |
| Iš viso | 64 | 65 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Finansinės nuomos įsipareigojimai

52

32

Kiti

12

33

Iš viso

Iš viso

64

64

65

65

2.18.2.   Trumpalaikės mokėtinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Rūšis | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Valstybės narės | 11 386 | 12 328 |
| Tiekėjai ir kita | 1 175 | 2 244 |
| Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta | (535) | (633) |
| Iš viso | 12 026 | 13 939 |

Mln. EUR

Rūšis

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Valstybės narės

11 386

12 328

Tiekėjai ir kita

1 175

2 244

Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta

(535)

(633)

Iš viso

Iš viso

12 026

12 026

13 939

13 939

Trumpalaikės mokėtinos sumos visų pirma susijusios su Komisijos gautomis išlaidų ataskaitomis, susijusiomis su dotacijų veikla. Jos kredituojamos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Jei dotacijos gavėja yra valstybė narė, tokiai kategorijai jos ir priskiriamos. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus kompensuoti išlaidas buvo atsižvelgta per ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūrą metų pabaigoje (žr. 2.18.3 pastabą). Padarius šiuos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašus, apskaičiuotos reikalavimus atitinkančios sumos buvo įrašytos kaip sukauptos sąnaudos, o reikalavimų neatitinkanti išlaidų dalis lieka sumų, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patinkrinta, sąskaitose. Kad turtas ir įsipareigojimai nebūtų pervertinti, buvo nuspręsta grynąją mokėtiną sumą įrašyti prie trumpalaikių įsipareigojimų.

2.18.3

Valstybės narės

Didžiausios sumos – tai 4 660 mln. EUR (2007 m. – 6 287 mln. EUR) pagal neapmokėtus prašymus kompensuoti išlaidas, susijusias su struktūriniais veiksmais. Į šią kategoriją taip pat įtraukti 6 627 mln. EUR, kurie turi būti grąžinti valstybėms narėms po 2008 m. pabaigoje atlikto biudžeto pataisymo (2007 m. – 5 889 mln. EUR); ši suma valstybėms narėms išmokėta 2009 m. vasario mėn.

Tiekėjai ir kita

Į šią kategoriją įtrauktos su dotacijų ir viešųjų pirkimų veikla susijusios sumos, taip pat viešosioms įstaigoms ir nekonsoliduotiems subjektams (pvz., EPF) mokėtinos sumos.

Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta

| Mln. EUR |
| --- |
| Rūšis | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| DG EMPL | 249 | 194 |
| DG REGIO | 161 | 229 |
| DG MARE | 36 | 21 |
| DG AGRI | 7 | 109 |
| DG ENV | 7 | 20 |
| Kitos | 75 | 60 |
| Iš viso | 535 | 633 |

Mln. EUR

Rūšis

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

DG EMPL

249

194

DG REGIO

161

229

DG MARE

36

21

DG AGRI

7

109

DG ENV

7

20

Kitos

75

60

Iš viso

Iš viso

535

535

633

633

2.18.3.   Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Sukauptos sąnaudos | 77 260 | 80 937 |
| Būsimųjų laikotarpių pajamos | 50 | 47 |
| Kita | 162 | 203 |
| Iš viso | 77 472 | 81 187 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Sukauptos sąnaudos

77 260

80 937

Būsimųjų laikotarpių pajamos

50

47

Kita

162

203

Iš viso

Iš viso

77 472

77 472

81 187

81 187

Sukauptos sąnaudos išskaidomos taip:

SUKAUPTOS SĄNAUDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| EŽŪGF sukauptos sąnaudos: |
| Išlaidos 2008 10 16 – 2008 12 31 | 30 415 | 28 642 |
| Tiesioginė pagalba | 12 682 | 13 786 |
| Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas | 3 787 | 3 108 |
| Kitos | (13) | (101) |
| Iš viso EŽŪGF | 46 871 | 45 435 |
| Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos: |
| EŽŪFKP | 7 004 | 6 723 |
| EFPF ir inovacijų srities veiksmai | 10 687 | 15 244 |
| Sanglaudos fondas | 2 810 | 1 593 |
| ISPA | 4 | 0 |
| ESF | 4 596 | 7 744 |
| Iš viso struktūriniai fondai | 25 101 | 31 304 |
| Kitos sukauptos sąnaudos: |
| Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra | 1 978 | 1 315 |
| Kita | 3 310 | 2 883 |
| Iš viso kitų | 5 288 | 4 198 |
| Iš viso sukauptų sąnaudų | 77 260 | 80 937 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

EŽŪGF sukauptos sąnaudos:

EŽŪGF sukauptos sąnaudos:

Išlaidos 2008 10 16 – 2008 12 31

30 415

28 642

Tiesioginė pagalba

12 682

13 786

Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas

3 787

3 108

Kitos

(13)

(101)

Iš viso EŽŪGF

Iš viso EŽŪGF

46 871

46 871

45 435

45 435

Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos:

Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos:

EŽŪFKP

7 004

6 723

EFPF ir inovacijų srities veiksmai

10 687

15 244

Sanglaudos fondas

2 810

1 593

ISPA

4

0

ESF

4 596

7 744

Iš viso struktūriniai fondai

Iš viso struktūriniai fondai

25 101

25 101

31 304

31 304

Kitos sukauptos sąnaudos:

Kitos sukauptos sąnaudos:

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra

1 978

1 315

Kita

3 310

2 883

Iš viso kitų

Iš viso kitų

5 288

5 288

4 198

4 198

Iš viso sukauptų sąnaudų

Iš viso sukauptų sąnaudų

77 260

77 260

80 937

80 937

GRYNASIS TURTAS

2.19.   REZERVAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likutis 2008 12 31 | Likutis 2007 12 31 |
| Tikrosios vertės rezervas | 41 | 7 |
| Kiti rezervai: |
| Garantijų fondas | 1 276 | 1 118 |
| Perkainojimo rezervas | 57 | 57 |
| Skolinimosi ir skolinimo veikla | 1 528 | 1 525 |
| Kita | 213 | 99 |
| Iš viso | 3 074 | 2 799 |
| Iš viso | 3 115 | 2 806 |

Mln. EUR

Likutis 2008 12 31

Likutis 2007 12 31

Tikrosios vertės rezervas

41

41

7

7

Kiti rezervai:

Garantijų fondas

1 276

1 118

Perkainojimo rezervas

57

57

Skolinimosi ir skolinimo veikla

1 528

1 525

Kita

213

99

Iš viso

Iš viso

3 074

3 074

2 799

2 799

Iš viso

Iš viso

3 115

3 115

2 806

2 806

2.19.1.   Tikrosios vertės rezervas

Remiantis apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, apskaitomas tikrosios vertės rezerve.

2.19.2.   Kiti rezervai

Garantijų fondas

Dėl Garantijų fondo veiklos taip pat žr. 2.3.3 pastabą. Šis rezervas atitinka Fondo garantuotų dar nesumokėtų sumų tikslinę 9 % sumą, kurią privaloma laikyti kaip turtą.

2.3.3

Perkainojimo rezervas

Perkainojimo rezervą sudaro nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų perkainojimas. 57 mln. EUR likutis metų pabaigoje yra susijęs su Komisijos žemės ir pastatų perkainojimu, įvykusiu prieš pradedant taikyti naujas apskaitos taisykles.

Skolinimosi ir skolinimo veiklos rezervas

Šios sumos apima rezervus, susijusius su Bendrijų skolinimo ir skolinimosi veikla. Pagrindinė suma visų pirma susijusi su likviduojamos EAPB rezervais, iš kurių didžiausias – Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto rezervas. Šis rezervas buvo sudarytas dėl EAPB veiklos nutraukimo ir 2008 m. gruodžio 31 d. jame iš viso buvo 1 526 mln. EUR.

2.20.   IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| 2007 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos | 61 426 |
| 2007 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms | 1 529 |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | 158 |
| Kiti rezervo pokyčiai | 108 |
| Likviduojama EAPB: 2007 m. rezultato paskirstymas | 4 |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas (perteklius) | (12 686) |
| 2008 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų | 50 539 |
| Paskirstoma: |
| Išmokos darbuotojams | 37 556 |
| Kitos sumos | 12 983 |

Mln. EUR

Suma

2007 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos

61 426

61 426

2007 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

1 529

Garantijų fondo rezervo pokytis

158

Kiti rezervo pokyčiai

108

Likviduojama EAPB: 2007 m. rezultato paskirstymas

4

Metinis ekonominės veiklos rezultatas (perteklius)

(12 686)

2008 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų

2008 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų

50 539

50 539

Paskirstoma:

Paskirstoma:

Išmokos darbuotojams

37 556

Kitos sumos

12 983

Ši suma apima iki 2008 m. gruodžio 31 d. Bendrijų jau patirtų išlaidų dalį, kuri turi būti finansuojama iš būsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles labai daug išlaidų yra pripažįstamos N metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos N+1 metais ir finansuojamos iš N+1 metų biudžeto. Dėl šių įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir dėl to, kad atitinkamos sumos finansuojamos iš būsimų biudžetų, įsipareigojimai metų pabaigoje gerokai viršija turtą. Reikšmingiausios sumos yra susijusios su EŽŪGF veikla. Valstybėms narėms mokėtinos laikotarpio nuo 2008 m. spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. sumos sudarė 30,4 mlrd. EUR. Iš tikrųjų didžiąją dalį pareikalautinų sumų valstybės narės į kitų metų biudžetą moka per trumpesnį nei 12 mėnesių laikotarpį pasibaigus atitinkamiems finansiniams metams.

Kitos iš valstybių narių pareikalautinos sumos smarkiai sumažėjo ir buvo 13 mlrd. EUR, palyginti su 27,9 mlrd. EUR 2007 m. Svarbiausios šio sumažėjimo priežastys: mokėtinų sumų sumažėjimas 5,7 mlrd. EUR (žr. 2.18 pastabą), išankstinio finansavimo sumų padidėjimas 4,7 mlrd. EUR (žr. 2.5 ir 2.9 pastabas) ir grynųjų pinigų padidėjimas 5 mlrd. EUR (2.11 pastaba).

2.18

2.5 ir 2.9

2.11

Iš esmės tik Bendrijų išmokų darbuotojams įsipareigojimai yra apmokami per ilgesnį laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad pensijų išmokas iš metinių biudžetų garantuoja valstybės narės. Toliau tik informaciniais tikslais pateikiamas būsimų išmokų darbuotojams paskirstymas.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Trumpalaikės: 2009 m. mokėtinos sumos | 1 160 |
| Ilgalaikės: po 2009 m. mokėtinos sumos | 36 396 |
| Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2008 12 31 | 37 556 |

Mln. EUR

Suma

Trumpalaikės: 2009 m. mokėtinos sumos

1 160

Ilgalaikės: po 2009 m. mokėtinos sumos

36 396

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2008 12 31

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2008 12 31

37 556

37 556

Taip pat reikia pažymėti, kad pirmiau nurodyti duomenys neturi jokio poveikio biudžeto rezultatui – biudžeto įplaukos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks įplaukų perteklius grąžinamas valstybėms narėms.

3.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITOS PASTABOS

3.1.   ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2008 | 2007 |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių: | 3.1.1 | | |
| BNP ištekliai | | 74 479 | 73 922 |
| PVM ištekliai | | 19 008 | 19 442 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai: |
| Žemės ūkio muitai | | 1 184 | 1 429 |
| Muitai | | 15 196 | 15 288 |
| Cukraus mokesčiai | | 702 | (36) |
| Iš viso tradicinių nuosavų išteklių | | 17 082 | 16 681 |
| Biudžeto koregavimai | 3.1.2 | 1 930 | 1 892 |
| Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis) | | 214 | 147 |
| Iš viso | | 112 713 | 112 084 |

Mln. EUR

Pastaba

2008

2007

Įplaukos iš nuosavų išteklių:

3.1.1

3.1.1

BNP ištekliai

74 479

73 922

PVM ištekliai

19 008

19 442

Tradiciniai nuosavi ištekliai:

Žemės ūkio muitai

1 184

1 184

1 429

1 429

Muitai

15 196

15 196

15 288

15 288

Cukraus mokesčiai

702

702

(36)

(36)

Iš viso tradicinių nuosavų išteklių

Iš viso tradicinių nuosavų išteklių

17 082

17 082

16 681

16 681

Biudžeto koregavimai

3.1.2

3.1.2

1 930

1 892

Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis)

214

147

Iš viso

Iš viso

112 713

112 713

112 084

112 084

Nuosavi ištekliai yra pagrindinis Europos Bendrijų veiklos įplaukų šaltinis. Didžiausia išlaidų dalis finansuojama iš nuosavų išteklių, o kitomis įplaukomis padengiama tik labai nedidelė viso finansavimo dalis.

3.1.1.   Įplaukos iš nuosavų išteklių

Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai ir muitai. Biudžeto disbalanso (korekcijos JK naudai) korekcijos mechanizmas taip pat yra nuosavų išteklių sistemos dalis. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti, todėl pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo.

PVM nuosavi ištekliai apskaičiuojami visoms valstybėms narėms taikant vienodą tarifą suderintai PVM bazei, kuriai taikomas 50 % BNP apribojimas. BNP ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti reikiamoms įplaukoms pateikti bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP.

2007 ir 2008 m. nuosavų išteklių dydis gana panašus. 524 mln. EUR padidėjimas daugiausia susijęs su padidėjusiais cukraus mokesčiais dėl cukraus sektoriaus teisės aktų, reglamentuojančių bendrą rinkos organizavimą, pakeitimų.

3.1.2.   Biudžeto koregavimai

Biudžeto koregavimai apima 2007 m. biudžeto perteklių (1 529 mln. EUR), kuris valstybėms narėms grąžinamas netiesiogiai, atskaitant nuosavų išteklių sumas, kurias jos turi pervesti Bendrijai kitais metais, – taigi tai yra 2008 m. įplaukos. Tarybos sprendimu 2000/597/EB dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, Jungtinei Karalystei suteikiama biudžeto disbalanso korekcija. Kadangi šią sumą finansuoja kitos valstybės narės, grynojo poveikio biudžeto ar ekonominės veiklos rezultatui neturėtų būti. Tačiau 400 mln. EUR suma, įtraukta į šią kategoriją, yra biudžeto tikslams naudotų euro keitimo kursų (žr. Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 10 straipsnio 3 dalį) ir keitimo kursų, galiojusių tuo metu, kai EPS nedalyvaujančios valstybės narės faktiškai atliko savo mokėjimus, skirtumas.

3.2.   KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2008 | 2007 |
| Baudos | 3.2.1 | 3 171 | 3 339 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 3.2.2 | 2 299 | 2 634 |
| Išlaidų susigrąžinimas: | 3.2.3 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 61 | 93 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 4 | 10 |
| Decentralizuotas valdymas | | 90 | 133 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 1 349 | 577 |
| Jungtinis valdymas | | 0 | 1 |
| Iš viso | | 1 504 | 814 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų: | 3.2.4 | | |
| Personalas | | 974 | 908 |
| Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos | | 25 | 26 |
| Kitos administracinės įplaukos | | 149 | 181 |
| Iš viso | | 1 148 | 1 115 |
| Įvairios veiklos įplaukos: | 3.2.5 | | |
| Koregavimai (atidėjiniai) | | 71 | 23 |
| Pelnas iš valiutos keitimo | | 269 | 276 |
| Kita | | 1 269 | 879 |
| Iš viso | | 1 609 | 1 178 |
| Iš viso | | 9 731 | 9 080 |

Mln. EUR

Pastaba

2008

2007

Baudos

3.2.1

3.2.1

3 171

3 339

Žemės ūkio mokesčiai

3.2.2

3.2.2

2 299

2 634

Išlaidų susigrąžinimas:

3.2.3

3.2.3

Tiesioginis centralizuotas valdymas

61

93

Netiesioginis centralizuotas valdymas

4

10

Decentralizuotas valdymas

90

133

Pasidalijamasis valdymas

1 349

577

Jungtinis valdymas

0

1

Iš viso

Iš viso

1 504

1 504

814

814

Įplaukos iš administracinių operacijų:

3.2.4

3.2.4

Personalas

974

908

Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos

25

26

Kitos administracinės įplaukos

149

181

Iš viso

Iš viso

1 148

1 148

1 115

1 115

Įvairios veiklos įplaukos:

3.2.5

3.2.5

Koregavimai (atidėjiniai)

71

23

Pelnas iš valiutos keitimo

269

276

Kita

1 269

879

Iš viso

Iš viso

1 609

1 609

1 178

1 178

Iš viso

Iš viso

9 731

9 731

9 080

9 080

3.2.1.   Baudos

Šios įplaukos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą. Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Bendrijos priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui. Į pirmiau nurodytą sumą neįtrauktos baudos už antikonkurencinį elgesį, apie kurias pranešė Europos Komisija: 2009 m. gegužės mėn. skirta 1,06 mlrd. EUR bauda kompiuterinių lustų gamintojui, o 2009 m. liepos mėn. bauda dviem energijos gamintojams, iš viso – 1,106 mlrd. EUR.

3.2.2.   Žemės ūkio mokesčiai

Šios sumos susijusios su 338 mln. EUR pieno mokesčių (2007 m. – 232 mln. EUR) ir 1 961 mln. EUR cukraus mokesčių (2007 m. – 2 402 mln. EUR). Pieno mokesčiai yra rinkos valdymo priemonė, kurios tikslas – skirti nuobaudas pieno gamintojams, kurie viršija savo referencinius kiekius. Kadangi ji nesusieta su ankstesnėmis Komisijos išmokomis, ji iš esmės laikoma specialios paskirties įplaukomis. Cukraus mokesčiai yra susiję su restruktūrizavimo fondu, kurį pasitelkus įgyvendinant cukraus sektoriaus reformą sumažinta cukraus vidaus kaina – taip siekiama sumažinti ES kainos ir tarptautinės kainos skirtumą. Siekiant paraginti mažiau konkurencingus cukraus gamintojus palikti rinką, sukurtas savifinansavimo restruktūrizacijos fondas, finansuojamas iš įplaukų, surinktų iš cukraus gamintojams taikomo laikinojo mokesčio, kurios laikomos asignuotosiomis įplaukomis. Numatyta, kad schema truks ketverius metus.

3.2.3.   Išlaidų susigrąžinimas

Šiai kategorijai priskiriami vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuriuos pateikė Komisija ir pagal kuriuos Komisijos apskaitos sistemoje registruojamas sumažinimas, siekiant susigrąžinti anksčiau iš bendrojo biudžeto išmokėtas sumas, remiantis patikrinimais, užbaigtais auditais arba tinkamumo finansuoti analize, taip pat valstybių narių EŽŪGF lėšų gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti. Šiai kategorijai taip pat priskiriamas sukauptų pajamų vertinimo pokytis nuo praėjusių metų pabaigos iki dabartinio laikotarpio. Tačiau šioje kategorijoje neparodomas visas dėl EB išlaidų pateiktų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti mastas, visų pirma reikšmingose struktūrinių veiksmų išlaidų srityse, kuriose veikia specialūs mechanizmai, užtikrinantys reikalavimus neatitinkančių lėšų susigrąžinimą, dėl kurių daugeliu atvejų vykdomieji raštai sumoms išieškoti nepateikiami. Remiantis EB apskaitos taisyklėmis, išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas taip pat neparodytas kaip įplaukos. Dėl išsamesnės informacijos apie nepagrįstų išmokų susigrąžinimą žr. 6 pastabą.

6

Išlaidų susigrąžinimas. Pasidalijamasis valdymas

Į šią subkategoriją įtrauktą bendrą 1 349 mln. EUR sumą sudaro 1 000 mln. EUR Europos žemės ūkio garantijų fondų (EŽŪGF) ir 349 mln. EUR struktūrinių fondų vykdomai veiklai.

a)   Žemės ūkis, EŽŪGF

Su žemės ūkiu susijusios sumos, priskiriamos šiai kategorijai ir apskaitomos kaip metų įplaukos, yra 1 000 mln. EUR. Šias sumas sudaro:

| — | per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 859 mln. EUR; |
| --- | --- |

—

per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 859 mln. EUR;

| — | sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 141 mln. EUR; nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, tai yra 360 mln. EUR, atėmus nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, sumažėjimą – 219 mln. EUR (684 mln. EUR 2008 m. pabaigoje, palyginti su 902 mln. EUR 2007 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.10.2.2 pastabą. |
| --- | --- |

—

sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 141 mln. EUR; nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, tai yra 360 mln. EUR, atėmus nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, sumažėjimą – 219 mln. EUR (684 mln. EUR 2008 m. pabaigoje, palyginti su 902 mln. EUR 2007 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.10.2.2 pastabą.

2.10.2.2

2008 m. gruodžio 31 d. EŽŪGF išlaidų suma, kuri ateityje pabaigus dar nepabaigtus auditus, turi būti koreguojama, iš viso sudaro 1,7 mlrd. EUR. Ši suma parodoma kaip neapibrėžtasis turtas nebalansiniuose straipsniuose (žr. 5.3 pastabą).

5.3

b)   Struktūriniai veiksmai

Su struktūriniais veiksmais, įtrauktais į šią kategoriją, susijusių išlaidų susigrąžinimas siekė 349 mln. EUR. Atitinkamos 2007 m. sumos buvo 77 mln. EUR.

Į šią subkategoriją įtraukti Komisijos pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kurių tikslas – susigrąžinti 267 mln. EUR ankstesnių metų nepagrįstas išlaidas, ir 82 mln. EUR sukauptų pajamų pokytis (padidėjimas) metų pabaigoje. Vykdomieji raštai sumoms išieškoti pateikiami tik šiais atvejais:

| — | oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių korekcijų, nustačius, kad sumos, kurių prašė valstybės narės, išleistos neteisėtai; |
| --- | --- |

—

oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių korekcijų, nustačius, kad sumos, kurių prašė valstybės narės, išleistos neteisėtai;

| — | koregavimai pabaigiant programą, dėl kurių sumažinamas ES įnašas, kai valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti atliekamos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei; |
| --- | --- |

—

koregavimai pabaigiant programą, dėl kurių sumažinamas ES įnašas, kai valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti atliekamos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei;

| — | susigrąžintų sumų išmokėjimas po pabaigimo, baigus teisinės procedūros metu nebaigtas procedūras. |
| --- | --- |

—

susigrąžintų sumų išmokėjimas po pabaigimo, baigus teisinės procedūros metu nebaigtas procedūras.

2008 m. pateiktus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, kurių tikslas – iš viso susigrąžinti 267 mln. EUR išlaidų, galima suskirstyti taip: 200 mln. EUR susiję su finansinėmis korekcijomis, dėl kurių nuspręsta 2008 m., 34 mln. EUR – su finansinėmis korekcijomis, dėl kurių nuspręsta iki 2008 m., 31 mln. EUR – su neteisingai dėl klaidos ar pažeidimo sumokėtų sumų susigrąžinimu ir 2 mln. EUR – su kitais vykdomaisiais raštais sumoms išieškoti. Kiti su struktūriniais veiksmais susiję vykdomieji raštai pateikti išankstiniam finansavimui susigrąžinti. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

2,6 mlrd. EUR suma, susijusi su galimomis finansinėmis korekcijomis, kurios susigrąžinimas šiuo metu svarstomas, parodoma kaip neapibrėžtasis turtas (žr. 5.3 pastabą).

5.3

Išlaidų susigrąžinimas. Kitos valdymo rūšys

Šios subkategorijos sumos siekia 155 mln. EUR ir apima Komisijos pateiktus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, kurių tikslas – susigrąžinti 48 mln. EUR ankstesnių metų nepagrįstai išmokėtų sumų, ir kitus vykdomuosius raštus sumoms, sudarančioms 135 mln. EUR išieškoti, taip pat sukauptą pajamų pokytį metų pabaigoje (–22 mln. EUR) ir tarpusavyje įmonių panaikintas sumas (–6 mln. EUR). Kiti išlaidų susigrąžinimai, kai taikomos kitos valdymo rūšys, susiję su išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimu ir siekai 24 mln. EUR. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

3.2.4.   Įplaukos iš administracinių operacijų

Šios įplaukos daugiausia susidaro atlikus atskaitymus iš darbuotojų atlyginimų ir jas visų pirma sudaro dvi sumos: pensijų draudimo įmokos sistemą ir pajamų mokestis.

3.2.5.   Įvairios veiklos įplaukos

321 mln. EUR (2007 m. – 296 mln. EUR) susiję su sumomis, gautomis iš šalių kandidačių. Viena pagrindinių priežasčių, kodėl, palyginti su pernai, padidėjo įvairios veiklos įplaukos, yra ta, kad šiais metais buvo įtraukta 109 mln. EUR įplaukų suma, susijusi su EŽŪGF gautinų sumų mažesniu vertės sumažėjimu (2007 m. – 11 mln. EUR). Be to, šiais metais taip pat įtraukta 241 mln. EUR suma (2007 m. – 33 mln. EUR), susijusi su išankstinio finansavimo sumomis, pirmą kartą įtrauktomis į balansą. Atitinkamas įrašas įtrauktas į šią kategoriją – didžiausia suma, 231 mln. EUR, susijusi su lėšomis, išmokėtomis pagal Šengeno priemonę.

Valiutos keitimo pelnas, išskyrus toliau pateiktoje 3.5 pastaboje aptariamą finansinę veiklą, taip pat įtraukiamas į šią kategoriją. Šis pelnas atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusias operacijas kita nei euras valiuta bei atliekant perkainojimą metų pabaigoje, kad būtų galima parengti ataskaitas. Jose nurodytas tiek realizuotas, tiek nerealizuotas pelnas.

3.5

3.3.   ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Išlaidos darbuotojams | 4 563 | 4 289 |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 330 | 343 |
| Kitos administracinės išlaidos | 2 827 | 2 488 |
| Iš viso | 7 720 | 7 120 |

Mln. EUR

2008

2007

Išlaidos darbuotojams

4 563

4 289

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

330

343

Kitos administracinės išlaidos

2 827

2 488

Iš viso

Iš viso

7 720

7 720

7 120

7 120

Tai yra administracinės išlaidos, kurios patiriamos Bendrijoms vykdant veiklą ir apima sąnaudas darbuotojams bei sąnaudas, susijusias su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrenginiais (pvz., nusidėvėjimas, priežiūros sąnaudos ir kt.).

3.4.   VEIKLOS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2008 | 2007 |
| Pirminės veiklos išlaidos: | 3.4.1 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 7 998 | 9 504 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 3 077 | 1 185 |
| Decentralizuotas valdymas | | 1 278 | 1 978 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 81 839 | 89 778 |
| Jungtinis valdymas | | 1 188 | 949 |
| Iš viso | | 95 380 | 103 394 |
| Kitos veiklos išlaidos: | 3.4.2 | | |
| Koregavimai (atidėjiniai) | | 278 | 260 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | | 773 | 399 |
| Kita | | 783 | 629 |
| Iš viso | | 1 834 | 1 288 |
| Iš viso | | 97 214 | 104 682 |

Mln. EUR

Pastaba

2008

2007

Pirminės veiklos išlaidos:

Pirminės veiklos išlaidos:

3.4.1

3.4.1

Tiesioginis centralizuotas valdymas

7 998

9 504

Netiesioginis centralizuotas valdymas

3 077

1 185

Decentralizuotas valdymas

1 278

1 978

Pasidalijamasis valdymas

81 839

89 778

Jungtinis valdymas

1 188

949

Iš viso

Iš viso

95 380

95 380

103 394

103 394

Kitos veiklos išlaidos:

Kitos veiklos išlaidos:

3.4.2

3.4.2

Koregavimai (atidėjiniai)

278

260

Valiutos keitimo nuostoliai

773

399

Kita

783

629

Iš viso

Iš viso

1 834

1 834

1 288

1 288

Iš viso

Iš viso

97 214

97 214

104 682

104 682

3.4.1.   Pirminės veiklos išlaidos

Europos Bendrijų veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansinės perspektyvos išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Didžioji išlaidų dalis (86 %) priskiriama pasidalijamojo valdymo kategorijai, kai užduotis pavedama vykdyti valstybėms narėms, ir apima tokias sritis, kaip EŽŪGF išlaidos ir iš skirtingų struktūrinių veiksmų priemonių (Regioninės plėtros fondo, Socialinio fondo, Žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Sanglaudos fondo ir Žuvininkystės fondo) finansuojami veiksmai.

2008 m. didžioji dalis veiklos išlaidų sumažėjo dėl veiklos, finansuojamos iš skirtingų struktūrinių veiksmų priemonių taikant pasidalijamojo valdymo principą. Šie veiksmai programuojami ir vykdomi 5 arba 6 metų laikotarpiais. 2008 m. gruodžio 31 d. lygiagrečiai vykdomi dviejų programavimo laikotarpių, t. y. 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programų, veiksmai. 7,9 mlrd. EUR sumažėjimą, susijusį su struktūriniais veiksmais, galima paaiškinti tuo, kad nuo 2006 m. kai kurie finansuojami projektai (su 2000–2006 m. laikotarpiu susijusių programų) buvo užbaigiami, o įgyvendinant kitus projektus (su 2007–2013 m. laikotarpiu susijusių programų) padaryta mažesnė pažanga, nei buvo numatyta 2007 m. Šiems naujiems projektams 2008 m. buvo išmokėta antra išankstinio finansavimo suma, kaip paaiškinta 2.5 pastaboje, tačiau valstybės narės vėlavo įgyvendinti programas, iš dalies dėl reikalavimo, kad valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas patvirtintų Komisija.

2.5

Netiesioginio centralizuoto valdymo išlaidų padidėjimas 1,9 mlrd. EUR iš dalies kompensuotas tiesioginio centralizuoto valdymo išlaidų sumažėjimu 1,3 mlrd. EUR. Faktiškai aptariamais metais projektai, daugiausia priklausantys vykdomosioms agentūroms, buvo perklasifikuojami iš tiesioginio į netiesioginio centralizuoto valdymo išlaidas.

3.4.2.   Kitos veiklos išlaidos

Valiutos keitimo nuostoliai, išskyrus dėl toliau 3.6 pastaboje aprašomos finansinės veiklos, atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusius sandorius kita nei euras valiuta bei metų pabaigoje atliekant perkainojimą, kuris būtinas ataskaitoms parengti, – jie gali būti tiek realizuoti, tiek nerealizuoti.

3.6

Vertinant pagal grynąją poziciją, per metus patirtas didelis grynasis valiutos keitimo nuostolis. Didžiausia suma susijusi su Komisija. Grynųjų nerealizuotų valiutos keitimo nuostolių suma šiais metais susidarė dėl ne eurais laikomų likučių perkainojimo metų pabaigoje. Didžioji nuostolio dalis (242 iš 305 mln. EUR) susijusi su JK svarais (GBP) ir Švedijos kronomis (SEK). Šios dvi valiutos per paskutiniuosius keturis 2008 m. mėnesius euro atžvilgiu nuvertėjo daugiau nei 20 %. Komisija metų pabaigoje savo nuosavų išteklių banko sąskaitose laiko gana didelius likučius ne eurais, įskaitant GBP ir SEK, kad galėtų padengti Komisijos grynųjų pinigų poreikius, atsirandančius dėl biudžeto vykdymo.

Komisija patyrė ir gana didelių grynųjų realizuotų valiutos keitimo nuostolių, kurių didžioji dalis (apie 150 iš 192 mln. EUR) susidarė dėl apskaitos operacijų, susijusių su nuosavų išteklių sumomis, mokamomis euro zonai nepriklausančių valstybių narių kitomis nacionalinėmis valiutomis nei euras. Nuostoliai atsirado dėl buhalterinio valiutų keitimo kurso, pagal kurį šios sumos apskaitomos Komisijai jas gavus, ir rinkos valiutų keitimo kurso, pagal kurį jos keičiamos į eurus prieš panaudojant Komisijos mokėjimams padengti, skirtumo. Kaip nurodyta pirmiau, per paskutiniuosius keturis 2008 m. mėnesius kai kurių Europos šalių valiutų, visų pirma GBP, PLN, SEK, vertė euro atžvilgiu nuolat smarkiai mažėjo. Todėl šiuo laikotarpiu taikyti rinkos valiutų keitimo kursai Komisijai perskaičiuojant nuosavus išteklius šiomis valiutomis buvo reguliariai mažesni nei buhalteriniai kursai, pagal kuriuos sumos buvo įtrauktos į apskaitą. Likusi skirtumo dalis, susijusi su kitomis apskaitos operacijomis, įskaitant Komisijos atliktus mokėjimus kitomis valiutomis.

Į subkategoriją „Kita“ daugiausia įtrauktos išankstinio finansavimo korekcijos bei nurašytos ir (arba) prarastos dėl Komisijos skolininkų sumos. Įtraukta ir 144 mln. EUR suma, susijusi su programos CARDS įgyvendinimu Kosove, Serbijoje ir Juodkalnijoje, taip pat 143 mln. EUR suma, susijusi su dviem kitomis konsoliduotos agentūros valdomomis programomis.

3.5.   FINANSINĖS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Dividendų pajamos (iš rizikos kapitalo fondų) | 22 | 6 |
| Palūkanų pajamos: |
| Iš išankstinio finansavimo | 50 | 33 |
| Iš pavėluotų mokėjimų | 26 | 81 |
| Iš apsikeitimo sandorių | 13 | 19 |
| Iš parduoti laikomo turto | 102 | 97 |
| Iš paskolų | 105 | 106 |
| Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų | 349 | 263 |
| Kitos | 3 | 12 |
| Iš viso | 648 | 611 |
| Kitos finansinės pajamos: |
| Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo | 4 | 6 |
| Finansinio turto vertės sumažėjimo atstatymas | 0 | 1 |
| Kitos | 11 | 23 |
| Iš viso | 15 | 30 |
| Dabartinės vertės koregavimai | 3 | 24 |
| Pelnas iš valiutos keitimo | 10 | 3 |
| Iš viso | 698 | 674 |

Mln. EUR

2008

2007

Dividendų pajamos (iš rizikos kapitalo fondų)

Dividendų pajamos

22

22

6

6

Palūkanų pajamos:

Palūkanų pajamos:

Iš išankstinio finansavimo

50

33

Iš pavėluotų mokėjimų

26

81

Iš apsikeitimo sandorių

13

19

Iš parduoti laikomo turto

102

97

Iš paskolų

105

106

Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų

349

263

Kitos

3

12

Iš viso

648

648

611

611

Kitos finansinės pajamos:

Kitos finansinės pajamos:

Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo

4

6

Finansinio turto vertės sumažėjimo atstatymas

0

1

Kitos

11

23

Iš viso

15

15

30

30

Dabartinės vertės koregavimai

Dabartinės vertės koregavimai

3

3

24

24

Pelnas iš valiutos keitimo

Pelnas iš valiutos keitimo

10

10

3

3

Iš viso

Iš viso

698

698

674

674

3.6.   FINANSINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Palūkanų išlaidos: |
| Nuoma | 91 | 101 |
| Apsikeitimo sandoriai | 10 | 17 |
| Pasiskolintos lėšos | 90 | 91 |
| Kitos | 9 | 5 |
| Iš viso | 200 | 214 |
| Kitos finansinės išlaidos: |
| Finansinių atidėjinių koregavimai | 12 | 11 |
| Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos | 50 | 57 |
| Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo | 8 | 9 |
| Finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai | 11 | 15 |
| Kitos | 56 | 35 |
| Iš viso | 137 | 127 |
| Dabartinės vertės koregavimai | 118 | 7 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | 12 | 6 |
| Iš viso | 467 | 354 |

Mln. EUR

2008

2007

Palūkanų išlaidos:

Palūkanų išlaidos:

Nuoma

91

101

Apsikeitimo sandoriai

10

17

Pasiskolintos lėšos

90

91

Kitos

9

5

Iš viso

200

200

214

214

Kitos finansinės išlaidos:

Kitos finansinės išlaidos:

Finansinių atidėjinių koregavimai

12

11

Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos

50

57

Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo

8

9

Finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai

11

15

Kitos

56

35

Iš viso

137

137

127

127

Dabartinės vertės koregavimai

Dabartinės vertės koregavimai

118

118

7

7

Valiutos keitimo nuostoliai

Valiutos keitimo nuostoliai

12

12

6

6

Iš viso

Iš viso

467

467

354

354

Be finansinio turto pardavimo ir vertės nurašymo nuostolių kitos finansinės išlaidos taip pat apima finansinių atidėjinių ir patikėtiniams mokamų valdymo mokesčių koregavimus.

3.7.   ASOCIJUOTIESIEMS SUBJEKTAMS IR BENDROSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO PERTEKLIAUS (DEFICITO) DALIS

Remdamosi nuosavybės apskaitos metodu, Bendrijos į savo ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą įtraukia savo asocijuotojo subjekto, EIF, ir savo bendrųjų įmonių grynojo pertekliaus dalį (taip pat žr. 2.3.1 ir 2.3.2 pastabas).

2.3.1 ir 2.3.2

3.8.   SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

Segmentų ataskaitoje pateiktas veiklos įplaukų ir išlaidų išskaidymas pagal Komisijos politikos sritis, remiantis veikla grindžiamo biudžeto struktūra. Pateikiant finansines ataskaitas šios politikos sritys suskirstomos į tris didesnes kategorijas: „Europos Sąjungos vidaus veiksmai“, „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ ir „Tarnybos ir kita veikla“.

„Europos Sąjungos vidaus veiksmai“ yra didžiausia kategorija, apimanti daugelį Europos Sąjungos vidaus politikos sričių. „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ apima Europos Sąjungos išorės politiką, pvz., prekybą ir pagalbą. „Tarnybos ir kita veikla“ yra vidaus horizontalūs veiksmai, reikalingi Bendrijos institucijų ir įstaigų funkcionavimui.

Konsoliduotos agentūros įtraukiamos į skirtingas politikos sritis. Kitos institucijos, išskyrus Komisiją, yra suskirstytos pagal konkrečią politikos sritį. Įvairioms politikos sritims nurodomos bendros sumos prieš atliekant konsoliduojamų įstaigų tarpusavio operacijų eliminavimą, o eliminavimas atliekamas bendrai viename stulpelyje.

Reikia atkreipti dėmesį, kad centrinių Komisijos tarnybų skaičiuojami, renkami ir valdomi nuosavi ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal įvairias veiklos rūšis. Jie pateikiami čia tam, kad būtų galima palyginti grynąjį rezultatą su ekonominės veiklos rezultatų ataskaita.

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. SUVESTINĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | ES vidaus veiksmai | ES išorės veiksmai | Tarnybos ir kita veikla | Likviduojama EAPB | Kitos institucijos | Konsolidacijos eliminavimas | Iš viso |
| Veiklos įplaukos: |
| Baudos | 3 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 384 | 120 | 6 | 0 | 0 | (6) | 1 504 |
| Administracinių operacijų įplaukos | 69 | 35 | 832 | 0 | 352 | (140) | 1 148 |
| Kitos veiklos įplaukos | 1 756 | 266 | 586 | 2 | 2 | (1 003) | 1 609 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 8 679 | 421 | 1 424 | 2 | 354 | (1 149) | 9 731 |
| Administracinės išlaidos: |
| Išlaidos darbuotojams | (1 610) | (714) | (1 018) | 0 | (1 229) | 8 | (4 563) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (58) | (18) | (115) | 0 | (139) | 0 | (330) |
| Kitos administracinės išlaidos | (645) | (279) | (848) | 0 | (1 239) | 184 | (2 827) |
| | (2 313) | (1 011) | (1 981) | 0 | (2 607) | 192 | (7 720) |
| Veiklos išlaidos: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (4 807) | (3 604) | (226) | 0 | 0 | 639 | (7 998) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (3 094) | (195) | (3) | 0 | 0 | 215 | (3 077) |
| Decentralizuotas valdymas | (21) | (1 257) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 278) |
| Pasidalijamasis valdymas | (81 748) | (17) | (74) | 0 | 0 | 0 | (81 839) |
| Jungtinis valdymas | (115) | (1 074) | 0 | 0 | 0 | 1 | (1 188) |
| Kitos veiklos išlaidos | (879) | (182) | (820) | (54) | (1) | 102 | (1 834) |
| | (90 664) | (6 329) | (1 123) | (54) | (1) | 957 | (97 214) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (92 977) | (7 340) | (3 104) | (54) | (2 608) | 1 149 | (104 934) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (84 298) | (6 919) | (1 680) | (52) | (2 254) | 0 | (95 203) |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 112 713 |
| Pagrindinės veiklos perteklius | 17 510 |
| Grynosios finansinės pajamos | 231 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | (5 009) |
| Asocijuotiesiems subjektams/bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis | (46) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | 12 686 |

Mln. EUR

ES vidaus veiksmai

ES išorės veiksmai

Tarnybos ir kita veikla

Likviduojama EAPB

Kitos institucijos

Konsolidacijos eliminavimas

Iš viso

Veiklos įplaukos:

Baudos

3 171

0

0

0

0

0

3 171

Žemės ūkio mokesčiai

2 299

0

0

0

0

0

2 299

Išlaidų susigrąžinimas

1 384

120

6

0

0

(6)

1 504

Administracinių operacijų įplaukos

69

35

832

0

352

(140)

1 148

Kitos veiklos įplaukos

1 756

266

586

2

2

(1 003)

1 609

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

8 679

8 679

421

421

1 424

1 424

2

2

354

354

(1 149)

(1 149)

9 731

9 731

Administracinės išlaidos:

Išlaidos darbuotojams

(1 610)

(714)

(1 018)

0

(1 229)

8

(4 563)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(58)

(18)

(115)

0

(139)

0

(330)

Kitos administracinės išlaidos

(645)

(279)

(848)

0

(1 239)

184

(2 827)

(2 313)

(2 313)

(1 011)

(1 011)

(1 981)

(1 981)

0

0

(2 607)

(2 607)

192

192

(7 720)

(7 720)

Veiklos išlaidos:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(4 807)

(3 604)

(226)

0

0

639

(7 998)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(3 094)

(195)

(3)

0

0

215

(3 077)

Decentralizuotas valdymas

(21)

(1 257)

0

0

0

0

(1 278)

Pasidalijamasis valdymas

(81 748)

(17)

(74)

0

0

0

(81 839)

Jungtinis valdymas

(115)

(1 074)

0

0

0

1

(1 188)

Kitos veiklos išlaidos

(879)

(182)

(820)

(54)

(1)

102

(1 834)

(90 664)

(90 664)

(6 329)

(6 329)

(1 123)

(1 123)

(54)

(54)

(1)

(1)

957

957

(97 214)

(97 214)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(92 977)

(92 977)

(7 340)

(7 340)

(3 104)

(3 104)

(54)

(54)

(2 608)

(2 608)

1 149

1 149

(104 934)

(104 934)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(84 298)

(84 298)

(6 919)

(6 919)

(1 680)

(1 680)

(52)

(52)

(2 254)

(2 254)

0

0

(95 203)

(95 203)

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

112 713

112 713

Pagrindinės veiklos perteklius

Pagrindinės veiklos perteklius

17 510

17 510

Grynosios finansinės pajamos

231

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

(5 009)

Asocijuotiesiems subjektams/bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis

(46)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

12 686

12 686

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Ekonomikos ir finansų reikalai | Įmonės ir pramonė | Konkurencija | Užimtumas | Žemės ūkis | Transportas ir energetika | Aplinka | Moksliniai tyrimai | Informacinė visuomenė |
| Veiklos įplaukos: |
| Baudos | 0 | 0 | 3 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 | 1 | 0 | 58 | 1 005 | 7 | 1 | 3 | 10 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 0 | 11 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 1 | 7 |
| Kitos veiklos įplaukos | 0 | 218 | 3 | 32 | 145 | 297 | 39 | 370 | 6 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 1 | 230 | 3 171 | 90 | 3 449 | 316 | 40 | 374 | 23 |
| Administracinės išlaidos: | (51) | (225) | (68) | (99) | (108) | (218) | (93) | (265) | (131) |
| Išlaidos darbuotojams | (45) | (149) | (62) | (74) | (89) | (161) | (70) | (151) | (94) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 0 | (11) | 0 | (1) | 0 | (4) | (1) | 0 | 0 |
| Kitos administracinės išlaidos | (6) | (65) | (6) | (24) | (19) | (53) | (22) | (114) | (37) |
| Veiklos išlaidos: | (52) | (336) | (54) | (8 175) | (54 290) | (1 326) | (186) | (2 672) | (1 377) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (52) | (250) | 0 | (186) | (46) | 819 | (162) | (2 630) | (1 266) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 818) | (8) | 0 | (92) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | (7 976) | (54 049) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jungtinis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (100) | 0 | 0 | 0 |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | (86) | (54) | (13) | (192) | (216) | (16) | (42) | (19) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (103) | (561) | (122) | (8 274) | (54 398) | (1 544) | (279) | (2 937) | (1 508) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (102) | (331) | 3 049 | (8 184) | (50 949) | (1 228) | (239) | (2 563) | (1 485) |

Mln. EUR

Ekonomikos ir finansų reikalai

Įmonės ir pramonė

Konkurencija

Užimtumas

Žemės ūkis

Transportas ir energetika

Aplinka

Moksliniai tyrimai

Informacinė visuomenė

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Baudos

0

0

3 168

0

0

0

0

0

0

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

2 299

0

0

0

0

Išlaidų susigrąžinimas

1

1

0

58

1 005

7

1

3

10

Įplaukos iš administracinių operacijų

0

11

0

0

0

12

0

1

7

Kitos veiklos įplaukos

0

218

3

32

145

297

39

370

6

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

1

1

230

230

3 171

3 171

90

90

3 449

3 449

316

316

40

40

374

374

23

23

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(51)

(51)

(225)

(225)

(68)

(68)

(99)

(99)

(108)

(108)

(218)

(218)

(93)

(93)

(265)

(265)

(131)

(131)

Išlaidos darbuotojams

(45)

(149)

(62)

(74)

(89)

(161)

(70)

(151)

(94)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

0

(11)

0

(1)

0

(4)

(1)

0

0

Kitos administracinės išlaidos

(6)

(65)

(6)

(24)

(19)

(53)

(22)

(114)

(37)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(52)

(52)

(336)

(336)

(54)

(54)

(8 175)

(8 175)

(54 290)

(54 290)

(1 326)

(1 326)

(186)

(186)

(2 672)

(2 672)

(1 377)

(1 377)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(52)

(250)

0

(186)

(46)

819

(162)

(2 630)

(1 266)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

0

0

0

0

(1 818)

(8)

0

(92)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

0

(3)

(11)

0

0

0

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

(7 976)

(54 049)

0

0

0

0

Jungtinis valdymas

0

0

0

0

0

(100)

0

0

0

Kitos veiklos išlaidos

0

(86)

(54)

(13)

(192)

(216)

(16)

(42)

(19)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(103)

(103)

(561)

(561)

(122)

(122)

(8 274)

(8 274)

(54 398)

(54 398)

(1 544)

(1 544)

(279)

(279)

(2 937)

(2 937)

(1 508)

(1 508)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(102)

(102)

(331)

(331)

3 049

3 049

(8 184)

(8 184)

(50 949)

(50 949)

(1 228)

(1 228)

(239)

(239)

(2 563)

(2 563)

(1 485)

(1 485)

| Mln. EUR |
| --- |
| | Jungtinis tyrimų centras | Žuvininkystė | Vidaus rinka | Regioninės politikos | Mokesčiai ir muitai | Švietimas ir kultūra | Sveikatos ir vartotojų apsauga | Teisingumas, laisvė ir saugumas | Iš viso ES vidaus veiksmų |
| Veiklos įplaukos: |
| Baudos | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | (41) | 0 | 329 | 0 | 4 | 5 | 1 | 1 384 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 69 |
| Kitos veiklos įplaukos | 52 | 8 | 198 | (1) | 1 | 151 | 135 | 102 | 1 756 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 90 | (33) | 201 | 328 | 1 | 155 | 140 | 103 | 8 679 |
| Administracinės išlaidos: | (334) | (39) | (146) | (66) | (46) | (160) | (165) | (99) | (2 313) |
| Išlaidos darbuotojams | (222) | (32) | (100) | (55) | (38) | (85) | (110) | (73) | (1 610) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (29) | 0 | (4) | 0 | (1) | (1) | (4) | (2) | (58) |
| Kitos administracinės išlaidos | (83) | (7) | (42) | (11) | (7) | (74) | (51) | (24) | (645) |
| Veiklos išlaidos: | (84) | (883) | (41) | (19 058) | (56) | (1 284) | (509) | (281) | (90 664) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (81) | (235) | (5) | (29) | (56) | (142) | (358) | (128) | (4 807) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (21) | 0 | (1 126) | (30) | 1 | (3 094) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (7) | 0 | 0 | 0 | 0 | (21) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | (644) | 0 | (18 986) | 0 | 0 | 0 | (93) | (81 748) |
| Jungtinis valdymas | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Kitos veiklos išlaidos | (3) | (4) | (36) | 0 | 0 | (16) | (121) | (61) | (879) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (418) | (922) | (187) | (19 124) | (102) | (1 444) | (674) | (380) | (92 977) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (328) | (955) | 14 | (18 796) | (101) | (1 289) | (534) | (277) | (84 298) |

Mln. EUR

Jungtinis tyrimų centras

Žuvininkystė

Vidaus rinka

Regioninės politikos

Mokesčiai ir muitai

Švietimas ir kultūra

Sveikatos ir vartotojų apsauga

Teisingumas, laisvė ir saugumas

Iš viso ES vidaus veiksmų

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Baudos

0

0

3

0

0

0

0

0

3 171

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

0

0

0

0

2 299

Išlaidų susigrąžinimas

0

(41)

0

329

0

4

5

1

1 384

Įplaukos iš administracinių operacijų

38

0

0

0

0

0

0

0

69

Kitos veiklos įplaukos

52

8

198

(1)

1

151

135

102

1 756

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

90

90

(33)

(33)

201

201

328

328

1

1

155

155

140

140

103

103

8 679

8 679

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(334)

(334)

(39)

(39)

(146)

(146)

(66)

(66)

(46)

(46)

(160)

(160)

(165)

(165)

(99)

(99)

(2 313)

(2 313)

Išlaidos darbuotojams

(222)

(32)

(100)

(55)

(38)

(85)

(110)

(73)

(1 610)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(29)

0

(4)

0

(1)

(1)

(4)

(2)

(58)

Kitos administracinės išlaidos

(83)

(7)

(42)

(11)

(7)

(74)

(51)

(24)

(645)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(84)

(84)

(883)

(883)

(41)

(41)

(19 058)

(19 058)

(56)

(56)

(1 284)

(1 284)

(509)

(509)

(281)

(281)

(90 664)

(90 664)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(81)

(235)

(5)

(29)

(56)

(142)

(358)

(128)

(4 807)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

0

0

(21)

0

(1 126)

(30)

1

(3 094)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(7)

0

0

0

0

(21)

Pasidalijamasis valdymas

0

(644)

0

(18 986)

0

0

0

(93)

(81 748)

Jungtinis valdymas

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(115)

Kitos veiklos išlaidos

(3)

(4)

(36)

0

0

(16)

(121)

(61)

(879)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(418)

(418)

(922)

(922)

(187)

(187)

(19 124)

(19 124)

(102)

(102)

(1 444)

(1 444)

(674)

(674)

(380)

(380)

(92 977)

(92 977)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(328)

(328)

(955)

(955)

14

14

(18 796)

(18 796)

(101)

(101)

(1 289)

(1 289)

(534)

(534)

(277)

(277)

(84 298)

(84 298)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Išorės ryšiai | Prekyba | Vystymasis | Plėtra | Humanitarinė pagalba | Iš viso ES išorės veiksmų |
| Veiklos įplaukos: |
| Išlaidų susigrąžinimas | 19 | 0 | 4 | 92 | 5 | 120 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 |
| Kitos veiklos įplaukos | 67 | 0 | (1) | 199 | 1 | 266 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | 121 | 0 | 3 | 291 | 6 | 421 |
| Administracinės išlaidos: | (740) | (51) | (135) | (62) | (23) | (1 011) |
| Išlaidos darbuotojams | (477) | (45) | (127) | (50) | (15) | (714) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (17) | 0 | 0 | (1) | 0 | (18) |
| Kitos administracinės išlaidos | (246) | (6) | (8) | (11) | (8) | (279) |
| Veiklos išlaidos: | (2 988) | (10) | (876) | (1 586) | (869) | (6 329) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (2 163) | (7) | (530) | (503) | (401) | (3 604) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (42) | 0 | 3 | (156) | 0 | (195) |
| Decentralizuotas valdymas | (352) | 0 | (154) | (751) | 0 | (1 257) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | (17) | 0 | 0 | (17) |
| Jungtinis valdymas | (413) | (3) | (170) | (21) | (467) | (1 074) |
| Kitos veiklos išlaidos | (18) | 0 | (8) | (155) | (1) | (182) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (3 728) | (61) | (1 011) | (1 648) | (892) | (7 340) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (3 607) | (61) | (1 008) | (1 357) | (886) | (6 919) |

Mln. EUR

Išorės ryšiai

Prekyba

Vystymasis

Plėtra

Humanitarinė pagalba

Iš viso ES išorės veiksmų

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

19

0

4

92

5

120

Įplaukos iš administracinių operacijų

35

0

0

0

0

35

Kitos veiklos įplaukos

67

0

(1)

199

1

266

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

121

121

0

0

3

3

291

291

6

6

421

421

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(740)

(740)

(51)

(51)

(135)

(135)

(62)

(62)

(23)

(23)

(1 011)

(1 011)

Išlaidos darbuotojams

(477)

(45)

(127)

(50)

(15)

(714)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(17)

0

0

(1)

0

(18)

Kitos administracinės išlaidos

(246)

(6)

(8)

(11)

(8)

(279)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(2 988)

(2 988)

(10)

(10)

(876)

(876)

(1 586)

(1 586)

(869)

(869)

(6 329)

(6 329)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(2 163)

(7)

(530)

(503)

(401)

(3 604)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(42)

0

3

(156)

0

(195)

Decentralizuotas valdymas

(352)

0

(154)

(751)

0

(1 257)

Pasidalijamasis valdymas

0

0

(17)

0

0

(17)

Jungtinis valdymas

(413)

(3)

(170)

(21)

(467)

(1 074)

Kitos veiklos išlaidos

(18)

0

(8)

(155)

(1)

(182)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(3 728)

(3 728)

(61)

(61)

(1 011)

(1 011)

(1 648)

(1 648)

(892)

(892)

(7 340)

(7 340)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(3 607)

(3 607)

(61)

(61)

(1 008)

(1 008)

(1 357)

(1 357)

(886)

(886)

(6 919)

(6 919)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA VEIKLA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Spauda ir komunikacija | Kovos su sukčiavimu tarnyba | Koordinavimas | Personalas ir administracija | Eurostatas | Biudžetas | Auditas | Kalbos | Kitos | Iš viso tarnybų ir kitos veiklos |
| Veiklos įplaukos: |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 1 | 5 | 0 | 682 | 0 | 46 | 0 | 98 | 0 | 832 |
| Kitos veiklos įplaukos | (2) | (1) | 8 | 38 | 0 | 235 | 0 | 42 | 266 | 586 |
| IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ | (1) | 4 | 8 | 723 | 3 | 281 | 0 | 140 | 266 | 1 424 |
| Administracinės išlaidos: | (94) | (49) | (151) | (1 200) | (66) | (50) | (9) | (390) | 28 | (1 981) |
| Išlaidos darbuotojams | (59) | (34) | (127) | (436) | (60) | (38) | (8) | (284) | 28 | (1 018) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (2) | 0 | 0 | (113) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Kitos administracinės išlaidos | (33) | (15) | (24) | (651) | (6) | (12) | (1) | (106) | 0 | (848) |
| Veiklos išlaidos: | (80) | (15) | (8) | (45) | (22) | (217) | 0 | (1) | (735) | (1 123) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (77) | (15) | (1) | (29) | (21) | (104) | 0 | (1) | 22 | (226) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | 0 | (7) | (16) | (1) | (39) | 0 | 0 | (757) | (820) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (174) | (64) | (159) | (1 245) | (88) | (267) | (9) | (391) | (707) | (3 104) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (175) | (60) | (151) | (522) | (85) | 14 | (9) | (251) | (441) | (1 680) |

Mln. EUR

Spauda ir komunikacija

Kovos su sukčiavimu tarnyba

Koordinavimas

Personalas ir administracija

Eurostatas

Biudžetas

Auditas

Kalbos

Kitos

Iš viso tarnybų ir kitos veiklos

Veiklos įplaukos:

Veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

0

0

0

3

3

0

0

0

0

6

Įplaukos iš administracinių operacijų

1

5

0

682

0

46

0

98

0

832

Kitos veiklos įplaukos

(2)

(1)

8

38

0

235

0

42

266

586

IŠ VISO VEIKLOS ĮPLAUKŲ

(1)

(1)

4

4

8

8

723

723

3

3

281

281

0

0

140

140

266

266

1 424

1 424

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(94)

(94)

(49)

(49)

(151)

(151)

(1 200)

(1 200)

(66)

(66)

(50)

(50)

(9)

(9)

(390)

(390)

28

28

(1 981)

(1 981)

Išlaidos darbuotojams

(59)

(34)

(127)

(436)

(60)

(38)

(8)

(284)

28

(1 018)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(2)

0

0

(113)

0

0

0

0

0

(115)

Kitos administracinės išlaidos

(33)

(15)

(24)

(651)

(6)

(12)

(1)

(106)

0

(848)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(80)

(80)

(15)

(15)

(8)

(8)

(45)

(45)

(22)

(22)

(217)

(217)

0

0

(1)

(1)

(735)

(735)

(1 123)

(1 123)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(77)

(15)

(1)

(29)

(21)

(104)

0

(1)

22

(226)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(3)

0

0

0

0

0

0

0

0

(3)

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

0

0

(74)

0

0

0

(74)

Kitos veiklos išlaidos

0

0

(7)

(16)

(1)

(39)

0

0

(757)

(820)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(174)

(174)

(64)

(64)

(159)

(159)

(1 245)

(1 245)

(88)

(88)

(267)

(267)

(9)

(9)

(391)

(391)

(707)

(707)

(3 104)

(3 104)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(175)

(175)

(60)

(60)

(151)

(151)

(522)

(522)

(85)

(85)

14

14

(9)

(9)

(251)

(251)

(441)

(441)

(1 680)

(1 680)

4.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS PASTABOS

4.1.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS

Pinigų srautų informacija suteikia pagrindą įvertinti Bendrijų gebėjimą gauti pinigų ir pinigų ekvivalentų bei jų poreikius tuos pinigų srautus panaudoti.

Pinigų srautų lentelė rengiama remiantis netiesioginiu metodu. Tai reiškia, kad grynasis finansinių metų perteklius arba deficitas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pobūdžio sandorių rezultatus, visas praėjusių ar būsimų laikotarpių pagrindinės veiklos pinigų įplaukų ar išmokų atidėtas sumas arba sukauptas sumas ir įplaukų arba išlaidų, susijusių su investicinės veiklos pinigų srautais, punktus.

Pinigų srautai, atsirandantys iš operacijų užsienio valiuta, pateikiami Europos Bendrijų atskaitomybės valiuta (eurais), taikant užsienio valiutos keitimo į eurus kursą, galiojantį pinigų srautų dieną.

Pirmiau pateiktoje pinigų srautų lentelėje pateikti laikotarpio pinigų srautai, suklasifikuoti pagal pagrindinę ir investicinę veiklą (Bendrijos nevykdo finansavimo veiklos).

4.2.   PAGRINDINĖ VEIKLA

Pagrindinė veikla — tai Bendrijų veikla, kuri nėra investicinė veikla. Jai priskiriama didžioji vykdomos veiklos dalis. Gavėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos lėšos, kai taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jos yra bendrųjų tikslų dalis, taigi ir Bendrijų kasdienių operacijų dalis. Pagrindinė veikla taip pat apima investicijas, kaip antai EIF, ERPB ir rizikos kapitalo fondus. Iš tiesų šios veiklos tikslas – dalyvauti siekiant nustatytų politikos rezultatų.

4.3.   INVESTICINĖ VEIKLA

Investicinė veikla — tai nematerialiojo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų įsigijimas ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios neįtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Gavėjams suteiktos paskolos nepriskiriamos investicinei veiklai. Siekiama parodyti realias Bendrijų atliktas investicijas.

Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos negali panaudoti Bendrijų turimo 5 753 mln. EUR pinigų ir pinigų ekvivalentų likučio. Tai yra pinigai, kurie buvo gauti kaip paskirtų baudų apmokėjimas, kai kita šalis yra apskundusi baudos paskyrimo faktą. Šios sumos aiškiai parodomos kaip „rezervuotos piniginės lėšos“, kaip nurodyta 2.11 pastaboje.

2.11

5.   NEBALANSINIAI STRAIPSNIAI

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Gautos garantijos | 5.1 | 260 | 237 |
| Neapibrėžtasis turtas, susijęs su sukčiavimo ir pažeidimų atvejais struktūriniuose veiksmuose | 5.2 | 2 010 | 1 701 |
| Taikomos finansinės korekcijos | 5.3 | 4 390 | 4 436 |
| Kitas neapibrėžtasis turtas | 5.4 | 43 | 19 |
| Iš viso neapibrėžtojo turto | | 6 703 | 6 393 |

Mln. EUR

Pastaba

2008 12 31

2007 12 31

Gautos garantijos

5.1

5.1

260

237

Neapibrėžtasis turtas, susijęs su sukčiavimo ir pažeidimų atvejais struktūriniuose veiksmuose

5.2

5.2

2 010

1 701

Taikomos finansinės korekcijos

5.3

5.3

4 390

4 436

Kitas neapibrėžtasis turtas

5.4

5.4

43

19

Iš viso neapibrėžtojo turto

Iš viso neapibrėžtojo turto

6 703

6 703

6 393

6 393

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR BŪSIMO FINANSAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

Visi neapibrėžtieji ir kiti įsipareigojimai turėtų būti finansuojami ateityje, jei sueina jų mokėjimo terminas, iš Bendrijų biudžeto. Bendrijų biudžetą finansuoja valstybės narės.

| Mln. EUR |
| --- |
| Neapibrėžtieji įsipareigojimai | Pastaba | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Suteiktos garantijos | 5.5 | 17 510 | 15 863 |
| Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui | 5.6 | 10 198 | 8 682 |
| EŽŪGF. Nepriimti teismo sprendimai | 5.7 | 1 609 | 1 095 |
| Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais | 5.8 | 281 | 2 043 |
| Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai | 5.9 | 18 | 19 |
| Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų | | 29 616 | 27 702 |

Mln. EUR

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Pastaba

2008 12 31

2007 12 31

Suteiktos garantijos

5.5

5.5

17 510

15 863

Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui

5.6

5.6

10 198

8 682

EŽŪGF. Nepriimti teismo sprendimai

5.7

5.7

1 609

1 095

Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais

5.8

5.8

281

2 043

Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai

5.9

5.9

18

19

Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų

Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų

29 616

29 616

27 702

27 702

| Būsimo finansavimo įsipareigojimai | Pastaba | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nepanaudoti įsipareigojimai | 5.10 | 4 885 | 239 |
| Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus | 5.11 | 120 023 | 95 992 |
| Teisiniai įsipareigojimai, susiję su daugiamete veikla | 5.12 | 333 659 | 386 209 |
| Įnašai susijusioms organizacijoms | 5.13 | 1 072 | 996 |
| Veiklos nuomos įsipareigojimai | 5.14 | 2 349 | 2 003 |
| Sutartiniai įsipareigojimai | 5.15 | 983 | 806 |
| Iš viso būsimo finansavimo įsipareigojimų | | 462 971 | 486 245 |

Būsimo finansavimo įsipareigojimai

Pastaba

2008 12 31

2007 12 31

Nepanaudoti įsipareigojimai

5.10

5.10

4 885

239

Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus

5.11

5.11

120 023

95 992

Teisiniai įsipareigojimai, susiję su daugiamete veikla

5.12

5.12

333 659

386 209

Įnašai susijusioms organizacijoms

5.13

5.13

1 072

996

Veiklos nuomos įsipareigojimai

5.14

5.14

2 349

2 003

Sutartiniai įsipareigojimai

5.15

5.15

983

806

Iš viso būsimo finansavimo įsipareigojimų

Iš viso būsimo finansavimo įsipareigojimų

462 971

462 971

486 245

486 245

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

5.1.   GAUTOS GARANTIJOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Įvykdymo garantijos | 239 | 217 |
| Kitos | 21 | 20 |
| Iš viso | 260 | 237 |

Mln. EUR

2008 12 31

2007 12 31

Įvykdymo garantijos

239

217

Kitos

21

20

Iš viso

Iš viso

260

260

237

237

Kartais reikalaujama įvykdymo garantijų, siekiant užtikrinti, kad Bendrijų finansavimo gavėjai įvykdytų savo sutartyse su Bendrijomis numatytus įsipareigojimus.

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad Komisija taip pat gavo trečiųjų šalių garantijų, susijusių su suteiktomis paskolomis (486 mln. EUR, žr. 2.4.2 pastabą), išmokėtomis išankstinio finansavimo sumomis (968 mln. EUR, žr. 2.9 pastabą) ir skirtomis baudomis (2 403 mln. EUR, žr. 2.10.2.1 pastabą). Vis dėlto šios garantijos yra skirtingos nuo nurodytų pirmiau, nes jos yra susijusios su jau į balansą įtrauktu turtu.

2.4.2

2.9

2.10.2.1

5.2.   SUKČIAVIMAS IR PAŽEIDIMAI

Toliau pateiktoje lentelėje nurodyta galima susigrąžintina suma, kurią gali sumokėti valstybės narės, nustačius, kad buvo su struktūriniais fondais susijusių pažeidimų. Duomenys lentelėje pagrįsti oficialiomis ataskaitomis, kurias valstybės narės pateikė pagal Komisijos reglamentą Nr. 1681/94, sumas paskirstant pagal valstybes nares.

Neapibrėžtasis turtas. Sukčiavimo ir pažeidimų atvejai

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Austrija | 13 | 15 |
| Belgija | 16 | 16 |
| Čekija | 13 | 1 |
| Danija | 10 | 10 |
| Estija | 2 | 1 |
| Suomija | 3 | 3 |
| Prancūzija | 12 | 12 |
| Vokietija | 581 | 592 |
| Graikija | 62 | 69 |
| Vengrija | 5 | 1 |
| Airija | 1 | 1 |
| Italija | 441 | 434 |
| Latvija | 4 | 1 |
| Lietuva | 2 | 0 |
| Malta | 1 | 0 |
| Nyderlandai | 14 | 12 |
| Lenkija | 13 | 11 |
| Portugalija | 114 | 83 |
| Slovakija | 9 | 1 |
| Slovėnija | 1 | 0 |
| Ispanija | 279 | 249 |
| Švedija | 2 | 2 |
| Jungtinė Karalystė | 257 | 178 |
| Iš viso | 1 855 | 1 692 |

Mln. EUR

Valstybė narė

2008 12 31

2007 12 31

Austrija

13

15

Belgija

16

16

Čekija

13

1

Danija

10

10

Estija

2

1

Suomija

3

3

Prancūzija

12

12

Vokietija

581

592

Graikija

62

69

Vengrija

5

1

Airija

1

1

Italija

441

434

Latvija

4

1

Lietuva

2

0

Malta

1

0

Nyderlandai

14

12

Lenkija

13

11

Portugalija

114

83

Slovakija

9

1

Slovėnija

1

0

Ispanija

279

249

Švedija

2

2

Jungtinė Karalystė

257

178

Iš viso

Iš viso

1 855

1 855

1 692

1 692

Šioje lentelėje pateikti skaičiai parodo teoriškai didžiausią sumą, o ne sumas, kurios faktiškai bus pervestos į Bendrijų biudžetą, dėl šių priežasčių:

| — | valstybės narės ne visuomet praneša apie sumų susigrąžinimo operacijų rezultatus. |
| --- | --- |

—

valstybės narės ne visuomet praneša apie sumų susigrąžinimo operacijų rezultatus.

| — | Nors valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie sumų atgavimo tikimybę, neįmanoma tiksliai nustatyti, kokia susigrąžintinų sumų dalis bus iš tikrųjų susigrąžinta. Nacionaliniai įstatymai kartais numato 30 metų ieškininės senaties terminą, taigi dar ir dėl to nacionalinės valdžios institucijos gali vilkinti oficialų skolos nurašymą, net jeigu jos susigrąžinimo tikimybė tik teorinė. Kalbant apie struktūrinius veiksmus, dabar valstybės narės turi kartą per metus Komisijai atsiųsti susigrąžintinų sumų ataskaitą (Komisijos reglamenta Nr. (EB) Nr. 438/2001 8 straipsnis), kad būtų galima susidaryti geresnį tikrosios padėties vaizdą. |
| --- | --- |

—

Nors valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie sumų atgavimo tikimybę, neįmanoma tiksliai nustatyti, kokia susigrąžintinų sumų dalis bus iš tikrųjų susigrąžinta. Nacionaliniai įstatymai kartais numato 30 metų ieškininės senaties terminą, taigi dar ir dėl to nacionalinės valdžios institucijos gali vilkinti oficialų skolos nurašymą, net jeigu jos susigrąžinimo tikimybė tik teorinė. Kalbant apie struktūrinius veiksmus, dabar valstybės narės turi kartą per metus Komisijai atsiųsti susigrąžintinų sumų ataskaitą (Komisijos reglamenta Nr. (EB) Nr. 438/2001 8 straipsnis), kad būtų galima susidaryti geresnį tikrosios padėties vaizdą.

| — | Net jeigu atitinkama valstybė narė laiku pradeda sumų susigrąžinimo procedūras, teigiamas rezultatas dar nėra garantuotas. Tai ypač aktualu tais atvejais, kai vykdomieji raštai sumoms išieškoti užginčijami teismuose. |
| --- | --- |

—

Net jeigu atitinkama valstybė narė laiku pradeda sumų susigrąžinimo procedūras, teigiamas rezultatas dar nėra garantuotas. Tai ypač aktualu tais atvejais, kai vykdomieji raštai sumoms išieškoti užginčijami teismuose.

| — | Atskiri projektai yra bendrai finansuojami kaip daugiamečių programų dalis. Kol daugiametė programa nepabaigiama, neįmanoma tiksliai apskaičiuoti susigrąžintinų sumų, nes su pažeidimais susijusios sumos tam tikromis aplinkybėmis gali būti iš naujo paskirtos kitiems teisėtiems projektams, o mokėjimas dalimis, ypač galutiniai mokėjimai, kartais gali būti panaudotas kaip ankstesnių su pažeidimais susijusių išlaidų koregavimo priemonė. Duomenys šiose lentelėse yra laikini ir pagrįsti ataskaitomis, kurios gautos ir apiformintos iki 2008 m. vasario mėn. pabaigos. Šie duomenys gali keistis, gavus kitas vėluojančias ataskaitas. |
| --- | --- |

—

Atskiri projektai yra bendrai finansuojami kaip daugiamečių programų dalis. Kol daugiametė programa nepabaigiama, neįmanoma tiksliai apskaičiuoti susigrąžintinų sumų, nes su pažeidimais susijusios sumos tam tikromis aplinkybėmis gali būti iš naujo paskirtos kitiems teisėtiems projektams, o mokėjimas dalimis, ypač galutiniai mokėjimai, kartais gali būti panaudotas kaip ankstesnių su pažeidimais susijusių išlaidų koregavimo priemonė. Duomenys šiose lentelėse yra laikini ir pagrįsti ataskaitomis, kurios gautos ir apiformintos iki 2008 m. vasario mėn. pabaigos. Šie duomenys gali keistis, gavus kitas vėluojančias ataskaitas.

Atskirais atvejais sumų susigrąžinimo tikimybės neįmanoma įvertinti pakankamai tiksliai, sprendžiant iš valstybių narių perduotos informacijos.

Pagrindiniai pokyčiai nuo 2007 m. susiję su šiuo bylų padidėjimu: Europos socialinio fondo bylos (Jungtinė Karalystė – 18 mln. EUR, Portugalija – 4 mln. EUR); Europos regioninės plėtros fondo bylos (JK – 58 mln. EUR, Čekija – 12 mln. EUR, Ispanija – 20 mln. EUR ir Portugalija 6 mln. EUR); Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas (Portugalija – 21 mln. EUR) ir Sanglaudos fondo bylos (Ispanija – 8 mln. EUR).

Į šią kategoriją taip pat įtraukta 153 mln. EUR suma, susijusi su EŽŪGF. Valstybės narės Komisijai pranešė apie sumas, kurias įtraukė į savo skolininkų knygas, taip pat apie sumas, kurios dar buvo preliminariai tikrinamos. Būtent šios preliminarios sumos ir parodomos šioje kategorijoje. Anksčiau tokios informacijos iš valstybių narių nebūdavo prašoma.

5.3.   TAIKOMOS FINANSINĖS KOREKCIJOS

Žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidų atveju, valstybių narių deklaruotos žemės ūkio išlaidos yra negalutinės tol, kol patvirtinamos mokėjimo agentūros N metų metinės finansinės ataskaitos. Paprastai tai padaroma iki N+1 metų balandžio 30 d. Dėl finansinio patvirtinimo nusprendžia Komisija remdamasi sertifikavimo įstaigų sertifikavimo darbu ir Komisijos peržiūra. Komisijai patvirtinus akredituotų mokėjimo agentūrų finansines ataskaitas, atitinkamos išlaidos tampa galutinės. Finansines korekcijas Komisija gali padaryti ir priimdama vadinamuosius sprendimus dėl atitikties, tačiau jie gali turėti įtakos tik išlaidoms, kurios patiriamos per 24 mėnesius iki Komisijos pranešimo raštu atitinkamai valstybei narei apie jos patikrinimu nustatytus faktus. Todėl 1,7 mlrd. EUR suma čia įtraukiama kaip neapibrėžtasis turtas, t. y. apskaičiuotos sumos, gautinos pagal sprendimus dėl atitikties finansinių korekcijų žemės ūkio srityje dėl tam tikrų 2001–2008 m. laikotarpiu deklaruotų išlaidų auditų (žr. 6.4.1.1 pastabą). Kadangi sumos dar nėra galutinės, jos nepripažįstamos balanse.

6.4.1.1

Sanglaudos politikos atveju, į šią kategoriją taip pat įtraukta 2,6 mlrd. EUR suma kaip neapibrėžtasis turtas, susijęs su galimomis finansinėmis korekcijomis, dėl kurių dabar sprendžiama (žr. 6.4.1.2 pastabą). Ši suma pagrįsta Komisijos ir Europos Audito Rūmų audito metu nustatytais faktais, į kuriuos atsižvelgdami atitinkami generaliniai direktoratai imasi tolesnių veiksmų. 2008 m. gruodžio 31 d. tai yra tiksliausias įvertis, atsižvelgiant į tai, kaip imamasi tolesnių veiksmų po auditų ir į pateiktus raštus dėl galutinės pozicijos (ar lygiavertes priemones). Ši suma gali keistis po sustabdymų ir finansinių korekcijų procedūros, pagal kurią valstybėms narėms suteikiama galimybė vykstant bylos nagrinėjimui pateikti papildomų įrodymų savo prašymams pagrįsti.

6.4.1.2

Daugiau informacijos apie išlaidų susigrąžinimą pateikta 6 pastaboje.

6

5.4.   KITAS NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

Į šią kategoriją įtrauktos kitos mažesnės neapibrėžtosios sumos, neklasifikuojamos pagal pirmiau nurodytas kategorijas.

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

5.5.   SUTEIKTOS GARANTIJOS

5.5.1.   Garantijos Europos investicijų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rizikos pasidalijimas 2008 12 31 | Rizikos nesidalijimas 2008 12 31 | Neapmokėta 2008 12 31 Iš viso | Neapmokėta 2007 12 31 |
| Valdžios institucija | Privačioji bendrovė |
| 65 % garantija | 2 333 | 8 642 | 1 454 | 12 429 | 10 138 |
| 70 % garantija | 145 | 2 604 | 159 | 2 908 | 3 225 |
| 75 % garantija | | 941 | 108 | 1 049 | 1 245 |
| 100 % garantija | | 770 | 238 | 1 008 | 1 179 |
| Iš viso | 2 478 | 12 957 | 1 959 | 17 394 | 15 787 |

Mln. EUR

Rizikos pasidalijimas 2008 12 31

Rizikos nesidalijimas 2008 12 31

Neapmokėta 2008 12 31 Iš viso

Neapmokėta 2007 12 31

Valdžios institucija

Privačioji bendrovė

65 % garantija

2 333

8 642

1 454

12 429

12 429

10 138

70 % garantija

145

2 604

159

2 908

2 908

3 225

75 % garantija

941

108

1 049

1 049

1 245

100 % garantija

770

238

1 008

1 008

1 179

Iš viso

Iš viso

2 478

2 478

12 957

12 957

1 959

1 959

17 394

17 394

15 787

15 787

Garantijos iš Bendrijų biudžeto suteikiamos EIB paskoloms, kurias jis pasirašė ir suteikė iš nuosavų išteklių trečiosioms šalims 2008 m. gruodžio 31 d. (įskaitant valstybėms narėms iki stojimo suteiktas paskolas). Tačiau Bendrijų garantija negali viršyti patvirtintų kredito linijų aukščiausios nustatytos ribos procentinės dalies: 65 %, 70 %, 75 % arba 100 %. Neviršijus šios aukščiausios nustatytos ribos, Bendrijų garantija taikoma visai sumai. 2008 m. gruodžio 31 d. neapmokėta suma siekė 17 394 mln. EUR, todėl ji yra didžiausia Bendrijų rizika.

Paskoloms, kurioms taikoma Bendrijų biudžeto garantija, EIB taip pat gauna garantijas iš trečiųjų šalių (valstybių, viešųjų ar privačiųjų finansų įstaigų); šiais atvejais Komisija yra antrinis garantas. Bendrijų biudžeto garantija apima tik pagal politinę „rizikos pasidalijimo“ kategoriją suteiktų garantijų riziką. Kitą riziką, jei pirminis garantas nesilaiko įsipareigojimų, dengia EIB. Kalbant apie „rizikos nesidalijimo“ kategorijos garantijas, visa rizika, jeigu pirminis garantas nesilaiko savo įsipareigojimų, dengiama iš Bendrijų biudžeto. Jeigu pirminis garantas yra viešosios valdžios institucija, ta rizika paprastai yra tik politinė rizika, bet kai garantiją suteikia įstaiga arba privačioji bendrovė, iš Bendrijų biudžeto taip pat galėtų būti padengiama komercinė rizika.

5.5.2.   Kitos suteiktos garantijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 48 | 34 |
| MEDA: Maroko garantijos | 66 | 41 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams | 1 | 0 |
| Kitos | 1 | 1 |
| Iš viso | 116 | 76 |

Mln. EUR

2008 12 31

2007 12 31

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

48

34

MEDA: Maroko garantijos

66

41

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams

1

0

Kitos

1

1

Iš viso

Iš viso

116

116

76

76

Pagal rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP) Komisijos įnašas naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė reikalavimus atitinkantiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisijai iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR biudžetas, iš kurio iki 800 mln. EUR yra iš specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR – iš specialiosios programos „Pajėgumai“. EIB įsipareigojo suteikti tokią pačią sumą. Komisija užblokavo 48 mln. EUR sumą kaip „Kapitalo paskirstymas“. Šis kapitalo paskirstymas dengia nenumatytus paskolų ir garantijų, kurias pagal RPFP suteikė EIB, nuostolius. Tai didžiausias nuostolis, kurį Komisija galėtų patirti, jeigu nebūtų įvykdyti suteiktų paskolų arba garantijų įsipareigojimai. Tai yra aukščiausia garantijos, kurią Komisija suteikė pagal RPFP, riba. Todėl EB šią sumą laiko neapibrėžtuoju įsipareigojimu.

Kaip programos MEDA dalį Komisija, pasitelkusi specialų fondą, sukūrė garantijų mechanizmą, kuris bus naudingas dviems Maroko organizacijoms: „Caisse Centrale de Garantie“ ir „Fonds Dar Ad-Damane“. 2008 m. gruodžio 31 d. bendra kredito priemonių suma buvo 1 659 mln. Maroko dirhamų (MAD), iš kurių 743 mln. MAD (66 mln. EUR) priskiriama Komisijos garantijai.

2007–2013 m. Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams skirta garantijoms suteikti, siekiant sušvelninti įplaukų riziką ankstyvaisiais TEN transporto projektų įgyvendinimo metais. Konkrečiai garantija visiškai padengtų rezervines kredito linijas ir ja būtų pasinaudojama tik tais atvejais, kai projekto pinigų srautų nepakaktų palūkanoms už skolą, susidariusią gavus privilegijuotąją paskolą, mokėti. Ši priemonė bus jungtinis Komisijos ir EIB finansinis produktas, kuriam iš ES biudžeto bus skirta 500 mln. EUR. EIB skirs dar 500 mln. EUR, todėl visa turima suma bus 1 mlrd. EUR. Į šią kategoriją įtraukta 1 mln. EUR suma yra įnašas nenumatytiems nuostoliams, atsiradusiems dėl Paskolų garantijų priemonės TEN-T projektams operacijų, padengti.

5.6.   BAUDOS

Šios sumos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą, kurios buvo laikinai sumokėtos ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus pateikiamas. Neapibrėžtieji įsipareigojimai bus išlaikomi tol, kol su šia byla susijęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu. Iš laikinų mokėjimų uždirbtos palūkanos (434 mln. EUR) įtrauktos į metų ekonominės veiklos rezultatą ir taip pat parodytos kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos nuosavybės teisės į šias sumas neapibrėžtumą.

5.7.   EŽŪGF. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, kurie siejami su EŽŪGF sprendimais dėl atitikties, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo galutinės sumos ir metų, kuriais jis po sėkmingų apeliacinių skundų bus nuskaitytas iš biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo procedūros trukmės. Į balansą (žr. 2.13 pastabą) kaip ilgalaikis atidėjinys įtrauktas tikėtinų mokėtinų sumų įvertinimas (364 mln. EUR).

2.13

5.8.   SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GINČAIS SUSIJUSIOS SUMOS

Ši kategorija susijusi su šiuo metu Bendrijoms pateiktais ieškiniais padengti nuostolius, kitais teisiniais ginčais ir numatytomis teisinėmis išlaidomis.

Žymus sumažėjimas, palyginti su 2007 m., susijęs su dviem dideliais Komisijai pareikštais ieškiniais dėl žalos atlyginimo, dėl kurių 2007 m. gruodžio 31 d. į balansą įtraukti neapibrėžtieji įsipareigojimai sudarė 2 014 mln. EUR. Pirmasis ieškinys atmestas 2008 m. rugsėjo mėn., todėl susijęs 350 mln. EUR neapibrėžtasis įsipareigojimas neberodomas. Dėl antrojo ieškinio Pirmosios instancijos teismas 2007 m. liepos mėn. paskelbė sprendimą, kuriuo Komisija įpareigojama atlyginti žalą. Tačiau Komisija šį Pirmosios instancijos teismo sprendimą apskundė ir 2009 m. liepos mėn. Teisingumo Teismas savo sprendimu patenkino beveik visus Komisijos skundo reikalavimus. Komisija vis tiek privalo sumokėti kompensaciją tam tikroms kitos šalies išlaidoms padengti, ir nors galutinė suma dar nenustatyta, palyginti su pradine 1 664 mln. EUR ieškinio suma, ji bus nedidelė ir nebus reikšminga ataskaitų kaip visumos požiūriu. Todėl šis neapibrėžtasis įsipareigojimas neberodomas.

Kitos sumos yra susijusios su ginčais su tiekėjais, rangovais ir buvusiais darbuotojais. Reikėtų pažymėti, kad ieškinyje dėl žalos atlyginimo pagal EB sutarties 288 straipsnį pareiškėjas turi įrodyti pakankamai sunkų institucijos padarytą teisinės normos, asmenims suteikiančios teises, pažeidimą, pareiškėjo patirtą realią žalą ir tiesioginį priežastinį ryšį tarp neteisėto veiksmo ir žalos.

5.9.   KITI NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

Pagrindinė suma, įtraukta į šią kategoriją, yra galimas įsipareigojimas, įvertintas 11 mln. EUR ir susijęs su tam tikrų ligų likvidavimo išlaidomis, kurias gali prireikti padengti iš Komisijos biudžeto.

BŪSIMO FINANSAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

5.10.   NEPANAUDOTI ĮSIPAREIGOJIMAI

Tai yra skolinimo ir kapitalo investavimo susitarimai, kuriuos Komisija sudarė su likviduojama EAPB (kurie neįtraukti į neįvykdytus įsipareigojimus), tačiau kuriais kita šalis dar nepasinaudojo iki metų pabaigos. Palyginti su 2007 m., jie labai padidėjo dėl mokėjimų balanso paskolos susitarimo, kuris 2008 m. gruodžio mėn. pasirašytas su Vengrija (4,5 mlrd. EUR), tačiau sumos pagal jį nebuvo išmokėtos iki metų pabaigos.

5.11.   ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL DAR NEPANAUDOTUS ASIGNAVIMUS

Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) panaikinimai, suma. Tai įprastinė daugiamečių programų pasekmė. 2008 m. gruodžio 31 d. neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma buvo 155 034 mln. EUR. Suma, parodyta kaip būsimas finansuotinas įsipareigojimas, yra šis neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas, atėmus susijusias sumas, kurios 2008 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas, taigi iš viso gaunama 120 023 mln. EUR suma.

5.12.   TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI, SUSIJĘ SU DAUGIAMETE VEIKLA

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Struktūriniai veiksmai | 332 995 | 385 722 |
| Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis | 263 | 262 |
| Žuvininkystės susitarimai | 401 | 225 |
| Iš viso | 333 659 | 386 209 |

Mln. EUR

2008 12 31

2007 12 31

Struktūriniai veiksmai

332 995

385 722

Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis

263

262

Žuvininkystės susitarimai

401

225

Iš viso

Iš viso

333 659

333 659

386 209

386 209

Šie įsipareigojimai atsirado dėl to, kad Komisija nusprendė prisiimti ilgalaikius teisinius įsipareigojimus dėl sumų, kurios dar nepadengtos biudžetiniais įsipareigojimų asignavimais. Ne visose daugiametėse programose yra įsipareigojimų, kuriuos reikėtų įtraukti į šią kategoriją, kadangi išlaidos per ateinančius metus priklauso nuo metinių biudžeto valdymo institucijos sprendimų arba atitinkamų taisyklių pakeitimų.

5.12.1.   Struktūriniai veiksmai

Toliau pateikiamoje lentelėje palyginti teisiniai įsipareigojimai, kurių atžvilgiu dar neprisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, ir didžiausi įsipareigojimai, susiję su 2007–2013 m. finansinėje programoje (perspektyvoje) numatytomis sumomis.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007–2013 m. finansinė perspektyva
  (A) | Priimti teisiniai įsipareigojimai
  (B) | 2007–2008 m. biudžetiniai įsipareigojimai
  (C) | Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus
  (= B – C) | Didžiausias įsipareigojimas
  (= A – C) |
| Sanglaudos politikos fondai | 346 543 | 346 087 | 92 012 | 254 075 | 254 531 |
| Gamtos ištekliai | 95 288 | 95 288 | 25 184 | 70 104 | 70 104 |
| Pasirengimo narystei pagalbos priemonė | 11 088 | 4 055 | 2 728 | 1 327 | 8 360 |
| Iš viso | 452 919 | 445 430 | 119 924 | 325 506 | 332 995 |

Mln. EUR

2007–2013 m. finansinė perspektyva

(A)

Priimti teisiniai įsipareigojimai

(B)

2007–2008 m. biudžetiniai įsipareigojimai

(C)

Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus

(= B – C)

Didžiausias įsipareigojimas

(= A – C)

Sanglaudos politikos fondai

346 543

346 087

92 012

254 075

254 531

Gamtos ištekliai

95 288

95 288

25 184

70 104

70 104

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė

11 088

4 055

2 728

1 327

8 360

Iš viso

Iš viso

452 919

445 430

119 924

325 506

332 995

332 995

Struktūriniai veiksmai rodo 2007–2013 m. laikotarpiui planuojamą pagalbą. 2007 m. pradėto naujo finansinės programos laikotarpio pobūdis ir tikslai skiriasi nuo ankstesniojo laikotarpio

5.12.2.   Protokolai su Viduržemio jūros baseino šalimis

Įsipareigojimai, iš viso sudarantys 263 mln. EUR, susiję su finansiniais protokolais su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros baseino šalimis. Čia įrašyta suma yra visos sumos pasirašytuose protokoluose ir į sąskaitas įtrauktų biudžetinių įsipareigojimų sumos skirtumas. Šie protokolai yra tarptautinės sutartys, kurios negali būti nutraukiamos, jeigu dėl to nesusitaria abi šalys, nors jų nutraukimo procesas yra pradėtas.

5.12.3.   Žuvininkystės susitarimai

Tai įsipareigojimai, sudarantys 401 mln. EUR ir prisiimti kartu su trečiosiomis šalimis dėl operacijų pagal tarptautinius žuvininkystės susitarimus.

5.13.   ĮNAŠAI SUSIJUSIOMS ORGANIZACIJOMS

Šią sumą sudaro neapmokėti mokėjimai, susiję su nepareikalautu Komisijos pasirašytu kapitalu.

5.13.1.   Nepareikalautas akcinis kapitalas. ERPB

| Mln. EUR |
| --- |
| ERPB | Visas ERPB kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Kapitalas | 19 794 | 600 |
| Apmokėta | (5 198) | (157) |
| Nepareikalauta | 14 596 | 443 |

Mln. EUR

ERPB

Visas ERPB kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Kapitalas

19 794

600

Apmokėta

(5 198)

(157)

Nepareikalauta

14 596

443

443

5.13.2.   Nepareikalautas akcinis kapitalas. EIF

| Mln. EUR |
| --- |
| EIF | Visas EIF kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Kapitalas | 2 865 | 786 |
| Apmokėta | (573) | (157) |
| Nepareikalauta | 2 292 | 629 |

Mln. EUR

EIF

Visas EIF kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Kapitalas

2 865

786

Apmokėta

(573)

(157)

Nepareikalauta

2 292

629

629

2007 m. gegužės 7 d. EIF metiniame visuotiniame akcininkų susirinkime nuspręsta išleisti 1 000 naujų akcijų, identiškų 2 000 esamų akcijų (kiekvienos jų nominali vertė 1 mln. EUR, įmokėta 20 %). Fondo akcininkai turi pasirinkimo teisę savo nuožiūra proporcingai pasirašyti šias naujas akcijas per ketverių metų laikotarpį, kuris prasideda 2007 m., o baigiasi 2010 m. Iki 2010 m. birželio 30 d. EIB pasirašys visas akcijas, kurių dar nebus pasirašę kiti akcininkai.

Per 2008 m. Bendrijos pasirašė 95 akcijas, kurių kiekvienos nominali vertė 1 mln. EUR ir kurių 20 % nominalios vertės ir akcijų priedų buvo sumokėta 2008 m. Bendrijų dalyvavimas ribojamas iki 900 akcijų (900 mln. EUR). Taip pat žr. 2.3.1 pastabą.

2.3.1

5.14.   VEIKLOS NUOMOS ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | Būsimos mokėtinos sumos |
| < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pastatai | 290 | 1 114 | 918 | 2 322 |
| IT medžiaga ir kita įranga | 7 | 12 | 8 | 27 |
| Iš viso | 297 | 1 126 | 926 | 2 349 |

Mln. EUR

Aprašymas

Būsimos mokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pastatai

290

1 114

918

2 322

IT medžiaga ir kita įranga

7

12

8

27

Iš viso

Iš viso

297

297

1 126

1 126

926

926

2 349

2 349

Ši kategorija apima pastatus ir kitą įrangą, nuomojamus pagal veiklos nuomos sutartis, kurie neatitinka sąlygų, leidžiančių parodyti juos balanso turto dalyje. Nurodytos sumos atitinka įsipareigojimus, kurie dar turi būti apmokėti per sutarčių laikotarpį.

2008 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje 284 mln. EUR buvo pripažinta veiklos nuomos išlaidomis.

5.15.   SUTARTINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Ši kategorija apima sumas, kurias Europos Bendrijos įsipareigojusios sumokėti ateityje pagal balanso sudarymo dieną esamas sutartis. Pirmiausia tai daugiametės sutartys, susijusios su tokių paslaugų, kaip saugos, valymo ir kt., teikimu, tačiau kartu tai ir sutartiniai įsipareigojimai, susiję su specialiais projektais, pvz., statybos darbais. Nurodytos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumokėti per sutarčių galiojimo laikotarpį.

Čia įtrauktas neįvykdytas sutartinis 243 mln. EUR įsipareigojimas, susijęs su Tarybos pastato statybos sutartimis, bei 445 mln. EUR įsipareigojimas, susijęs su Parlamento statybos sutartimis. Kita čia įtraukta reikšminga suma – tai 28 mln. EUR suma, susijusi su Teisingumo Teismo pastato priestatu Liuksemburge. Šiais metais į šią kategoriją taip pat įtraukti 155 mln. EUR, susijusių su Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūros (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) ir Tarptautinės ITER organizacijos susitarimais dėl viešųjų pirkimų.

6.   NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS

6.1.   ĮVADAS

Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas – tai paskutinis kontrolės sistemų procedūros etapas, o šias susigrąžintinas sumas būtina įvertinti, siekiant įrodyti, kad finansai valdomi patikimai. Susigrąžintos sumos paprastai yra išlaidos, įtrauktos į apskaitą ankstesniais metais dėl laiko, kuris praeina nuo mokėjimo dienos iki ex post audito dienos, ir dėl laiko, būtino prieštaravimų sprendimo procedūroms ir galutinės mokėtinos sumos nustatymui. Žemės ūkio srityje šis laikas dar pratęsiamas, jeigu atitinkama valstybė narė paprašo derinimo procedūros.

ex post

Tikrindami ES lėšomis finansuojamą projektą auditoriai siekia patikrinti, ar teisingai taikomos finansinės ir sutartinės taisyklės, kurios kartais būna sudėtingos. Nors bet kuriuo ES projekto ar sutarties vykdymo etapu gali pasitaikyti klaidų, pažeidimų ir sukčiavimo atvejų, labiausiai tikėtina, kad jie bus nustatyti galutiniame etape, t. y. kai gavėjas atsiunčia galutinio mokėjimo prašymą.

Šio skyriaus tikslas – apžvelgti nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimo procedūrą ir pateikti tiksliausią bendros sumos įvertį. Europos Komisija įvairiais būdais susigrąžina neteisėtas išmokas, kai yra aiškus finansinės klaidos arba pažeidimo atvejis, kaip paaiškinta toliau. Kalbant apie struktūrinius veiksmus, kai avansiniai mokėjimai viršija finansines projekto sąnaudas, reikia susigrąžinti nepanaudoto išankstinio finansavimo sumas. Tokie susigrąžinimai nelaikomi susigrąžinimais dėl klaidų arba pažeidimų ir todėl neįtraukiami į toliau pateiktą analizę.

Siekdama pagerinti atskaitomybę apie susigrąžintinas sumas dėl klaidų ir pažeidimų, Komisija savo finansinės apskaitos sistemą papildė naujomis funkcijomis. Pagrindinis tikslas – parodyti tas klaidas ir pažeidimus, kuriuos Komisijos tarnybos ištaiso iš vėlesnių mokėjimų atskaitydamos atitinkamą sumą arba pateikdamos vykdomuosius raštus sumoms išieškoti.

6.2.   SU PASIDALIJAMUOJU VALDYMU SUSIJUSIŲ NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS

Europos Komisija ir valstybės narės bendrai valdo apie 80 % biudžeto. Šias pasidalijamojo valdymo išlaidas iš esmės sudaro žemės ūkio, struktūrinių veiksmų ir žuvininkystės išlaidos. Kai Europos Komisija įgyvendina biudžetą pagal pasidalijamojo valdymo principą, įgyvendinimo užduotys ir atsakomybė, įskaitant reikalavimų neatitinkančių išlaidų korekciją, deleguojamos valstybėms narėms. Todėl jos yra pirmiausia atsakingos už gavėjų padarytų pažeidimų ištaisymą. Europos Komisija atlieka bendrą priežiūros vaidmenį: ji tikrina valstybių narių finansų valdymo pakankamumą ir atlieka korekcijas, jeigu nustato, kad valstybė narė pakankamai neapsaugojo EB biudžeto nuo pažeidimų. Tokios korekcijos taip pat gali būti Europos Audito Rūmų atliktų auditų ir patikrinimų arba OLAF tyrimų rezultatas.

Kontrolės grandinė tikrai nebūtų išbaigta be mechanizmo, kuriuo užtikrinama, kad valstybės narės tinkamai atliktų savo darbą ir kuriuo, jeigu jos to nepadaro, būtų imamasi reikiamų finansinių priemonių.

Tam tikrais atvejais, jeigu negalima arba neįmanoma tiksliai apskaičiuoti neteisėtų išlaidų sumos arba kai panaikinti visas minėtas išlaidas būtų neproporcinga, Komisija turi teisę taikyti
  ekstrapoliuotas arba nustatyto dydžio korekcijas
  . Ekstrapoliacija taikoma, kai turima tipinė bylų, susijusių su sistemingais pažeidimais, imtis. Nustatyto dydžio korekcijos taikomos atskirų nusižengimų arba sistemingų pažeidimų atveju, kai finansinio poveikio negalima tiksliai apskaičiuoti, nes jį veikia per didelis kintamųjų skaičius arba jis gali pasireikšti labai įvairiai.

ekstrapoliuotas arba nustatyto dydžio korekcijas

6.2.1.   Išlaidų, priskirtinų žemės ūkiui ir kaimo plėtrai, susigrąžinimas

Pagal EŽŪGF ir EŽŪFKP, kurie pakeitė EŽŪOGF Garantijų skyrių, susigrąžinimo mechanizmą sudaro sąskaitų patvirtinimas ir su pažeidimais susijusių sumų susigrąžinimas.

Sąskaitų patvirtinimo procedūra

Komisija vykdo sąskaitų patvirtinimo procedūrą, kuri apima kiekvienos mokėjimo agentūros metinį finansinį sąskaitų patvirtinimą ir daugiametį atitikties patvirtinimą, apimantį valstybės narės nurodytų išlaidų atitiktį ES taisyklėms. EŽŪGF atveju visos šitos sumos įtraukiamos į Komisijos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą kaip įplaukos. EŽŪFKP atveju pačių valstybių narių susigrąžintos sumos ir sumos po metinio finansinio sąskaitų patvirtinimo paprastai dar kartą panaudojamos programai.

Finansinis patvirtinimas. Komisija priima metinio sąskaitų patvirtinimo sprendimą, kuriuo ji oficialiai priima mokėjimo agentūrų metines sąskaitas, pagrįstas valdymo deklaracijomis ir sertifikavimo įstaigų sertifikatais bei ataskaitomis.

Finansinis patvirtinimas

Atitikties patvirtinimu siekiama, kad iš ES lėšų nebūtų finansuojamos išlaidos, kurios neatitinka ES taisyklių, taip apsaugant ES biudžetą nuo išlaidų, kurios neturėtų būti jam priskirtos. Todėl atitikties patvirtinimas nėra mechanizmas, kuriuo nepagrįstai išmokėtos sumos tiesiogiai susigrąžinamos iš galutinių gavėjų. Tačiau finansinės korekcijos yra didelė paskata valstybėms narėms gerinti savo valdymo ir kontrolės sistemas ir taip užkirsti kelią galutiniams gavėjams skirtoms nepagrįstai išmokėtoms sumoms arba jas nustatyti ir susigrąžinti. Be to, atitikties korekcija neatleidžia valstybės narės nuo atsakomybės imtis tolesnių veiksmų nustačius pažeidimus, kitaip gali būti pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra. Nors finansinis patvirtinimas yra metinė procedūra, atitikties patvirtinimas nesusijęs su metiniu ciklu. Jis apima išlaidas, patirtas per daugiau nei vienerius finansinius metus, išskyrus išlaidas, patirtas daugiau nei prieš 24 mėnesius iki tol, kol Komisija oficialiai praneša valstybei narei apie audito metu nustatytus faktus. Atitikties korekcijos traktuojamos kaip asignuotosios įplaukos.

Atitikties patvirtinimu

Mokėjimų, atliktų nesilaikant reglamentuotų terminų, finansinis patvirtinimas. Kalbant apie svarbiausius EŽŪGF paramos režimus, reglamentuose numatyta, kad valstybės narės turi atlikti mokėjimus gavėjams per tam tikrus terminus. Remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 883/2006 9 straipsniu, tris kartus per metus sistemingai tikrinama, ar laikomasi nustatytų terminų. Jeigu terminų nesilaikoma, Komisija mažina išmokas, atsižvelgdama į tam tikras išmokas specialiais atvejais ir išimtinėmis aplinkybėmis bei į proporcingumo principą. Mažinimas taikomas mokant mėnesio išmokas valstybėms narėms ir per metinę finansinio patvirtinimo procedūrą. Finansinės korekcijos dėl mokėjimo terminų nesilaikymo laikomos „neigiamais mokėjimais“ ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje apskaitomos kaip išlaidų sumažėjimas.

Mokėjimų, atliktų nesilaikant reglamentuotų terminų, finansinis patvirtinimas

Su pažeidimais, kuriuos deklaravo valstybės narės, susijusių sumų susigrąžinimas

Valstybės narės turi susigrąžinti dėl pažeidimų prarastas sumas, remdamosi savo nacionalinėmis taisyklėmis ir procedūromis. EŽŪGF finansuojamų veiksmų atveju, jeigu valstybėms narėms pasiseka iš gavėjų susigrąžinti lėšas, jos perveda susigrąžintas sumas Komisijai ir šios įtraukiamos į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą kaip įplaukos. EŽŪFKP atveju, susigrąžinama suma atskaitoma iš kito mokėjimo prašymo sumos, todėl atitinkama EŽŪFKP suma gali būti dar kartą panaudota programai. Tačiau ne visada lengva susigrąžinti neteisėtai išleistas sumas. Jeigu valstybė narė užtrunka ilgiau kaip ketverius metus, kad susigrąžintų lėšas, arba aštuonerius metus nacionalinių teismų procedūrų prieš gavėją atveju, Komisija priskiria 50 % negrąžintos sumos atitinkamai valstybei narei, taip apsaugodama finansinius ES interesus (vadinamoji 50/50 taisyklė). Tai padaroma vykdant pirmiau aprašytą finansinio patvirtinimo procedūrą. Po šios apskaitos procedūros valstybė narė vis dar turi vykdyti tolesnius susigrąžinimo veiksmus. 50 % susigrąžintų sumų turi būti pervedama į ES biudžetą. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad susigrąžintas EŽŪGF sumas leidžiama pervesti Komisijai po to, kai valstybės narės jas sumažina 20 %, kad padengtų savo išlaidas. Bet kokiomis aplinkybėmis Komisija stebi valstybių narių lėšų susigrąžinimo veiksmus. Jeigu valstybė narė nesiima susigrąžinimo veiksmų arba tai daro nekruopščiai, Komisija gali nuspręsti įsikišti, atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą ir skirti atitinkamai valstybei narei finansinę korekciją.

6.2.2.   Su struktūriniais veiksmais susijusių išlaidų susigrąžinimas

Su šios srities klaidomis, pažeidimais ir sukčiavimo atvejais susijusių sumų susigrąžinimo mechanizmą daugiausia sudaro finansinės korekcijos.

Finansinės korekcijos. Išlaidos, kurios dėl pažeidimų neatitinka finansavimo sąlygų, negali būti įtrauktos į bendrąjį finansavimą iš ES biudžeto. Šis atmetimas vadinamas finansine korekcija. Tokių korekcijų tikslas – atkurti padėtį, kad 100 % bendrajamm finansavimui pagal struktūrinius veiksmus deklaruotų išlaidų atitiktų taikomas nacionalines ir Bendrijos taisykles bei reglamentus.

Finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos gali būti taikomos po valstybėse narėse atliktų bet kokio kontrolės sistemos lygmens patikrinimų ir auditų arba po Komisijos ar Europos Audito Rūmų atliktų auditų, arba OLAF tyrimų. Valstybės narės yra pirmiausia atsakingos už gavėjų padarytų pažeidimų finansines korekcijas. Jeigu valstybė narė sutinka taikyti korekciją po savo pačios arba EB atlikto patikrinimo ir audito, ji gali panaikinti neteisėtas išlaidas ir dar kartą panaudoti kitoms išlaidoms pagal atitinkamą programą skirtą EB finansavimą, kuris nesusijęs su operacija arba operacijomis, kurioms taikyta korekcija. Europos Komisija gali priimti oficialų sprendimą taikyti valstybei narei finansines korekcijas, jeigu valstybė narė nepadarė reikiamų korekcijų arba esant dideliems valdymo ir kontrolės sistemų trūkumams, dėl kurių gali atsirasti sistemingų pažeidimų. Pagal Komisijos sprendimą taikoma finansinė korekcija apima atitinkamai programai skirto EB finansavimo sumažinimą. Po savo pačių arba EB atliktų auditų valstybių narių padarytos korekcijos nėra įtraukiamos į Komisijos apskaitos sistemą, o informaciją valstybės narės pateikia kartą per metus. Į EB ataskaitas įtraukiamos tik tos finansinės korekcijos, kurios atliekamos pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba kai sumažinama galutinė išmoka.

6.3.   NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS. KITOS VALDYMO RŪŠYS

Numatyti mechanizmai – vykdomieji raštai sumoms išieškoti arba kitos išmokos sumažinimas. Daug ES projektų vykdomi kelerius metus, o korekcijos paprastai taikomos koreguojant kitus mokėjimo prašymus ir (arba) galutinius mokėjimus po reguliarių patikrų arba nepriklausomo audito sertifikatų nagrinėjimo. Informaciją apie susigrąžinimus, kurie atliekami atskaitant sumas iš vėlesnių išmokų, t. y. kai dar nepateikiamas vykdomasis raštas sumoms išieškoti, galima identifikuoti Komisijos apskaitos sistemoje.

Baigiant vykdyti projektą arba jį užbaigus Europos Komisija taip pat gali taikyti tolesnes korekcijas, remdamasi auditais vietoje, kuriuos atliko ji pati arba Audito Rūmai. Šias korekcijas galima atlikti vėlesniais metais, tuomet bus pateiktas vykdomasis raštas sumoms išieškoti.

6.4.   NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ, DĖL KURIŲ NUSPRĘSTA 2008 M., SUSIGRĄŽINIMO ANALIZĖ

Toliau pateikti duomenys pagrįsti kaupimo principu, pagal kurį susigrąžinimas priskiriamas tiems metams, per kuriuos:

| — | pateiktas vykdomasis raštas sumoms išieškoti arba sumažinta išmoka; |
| --- | --- |

—

pateiktas vykdomasis raštas sumoms išieškoti arba sumažinta išmoka;

| — | Komisija nusprendė taikyti korekciją arba su tuo sutiko valstybės narės; arba |
| --- | --- |

—

Komisija nusprendė taikyti korekciją arba su tuo sutiko valstybės narės; arba

| — | pagal EŽŪGF ir EŽŪFKP valstybės narės susigrąžina su pažeidimais susijusią sumą ir apie ją praneša. |
| --- | --- |

—

pagal EŽŪGF ir EŽŪFKP valstybės narės susigrąžina su pažeidimais susijusią sumą ir apie ją praneša.

6.4.1.   Pasidalijamasis valdymas

6.4.1.1.   Išlaidų, priskirtinų žemės ūkiui ir kaimo plėtrai, susigrąžinimas: EŽŪGF ir EŽŪFKP

Per 2008–uosius kalendorinius metus po finansinių korekcijų Komisija nusprendė susigrąžinti iš valstybių narių 917 mln. EUR sumą, susijusią su EŽŪGF. Be to, tais pačiais metais valstybės narės grąžino Komisijai 360 mln. EUR sumą, susijusią su neteisėtomis išlaidomis, kurias valstybės narės susigrąžino iš lėšų gavėjų. EŽŪFKP nepagrįstų išmokų susigrąžinimo atvejų 2008 m. nebuvo. Visi šie susigrąžinimai registruojami Komisijos apskaitos sistemoje ir įtraukiami į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta: |
| Atitikties patvirtinimas | 859 | 532 |
| Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | 58 | 75 |
| Iš viso | 917 | 607 |
| Pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės | 360 | 247 |
| Iš viso | 1 277 | 854 |

Mln. EUR

2008

2007

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta:

Atitikties patvirtinimas

Atitikties patvirtinimas

859

859

532

532

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

58

58

75

75

Iš viso

917

607

Pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės

360

247

Iš viso

Iš viso

1 277

1 277

854

854

Remdamasi sprendimais dėl atitikties, Komisija gali taikyti finansines korekcijas tik išlaidoms, deklaruotoms per ne ilgesnį nei 24 mėnesių laikotarpį iki pradedamas vykdyti konkrečios valstybės narės deklaruotų tam tikros srities išlaidų auditas. Apskaičiuota, kad pagal sprendimus dėl atitikties finansinių korekcijų žemės ūkio srityje, kurie dar turi būti priimti po Komisijos auditų, bus gauta 1,7 mlrd. EUR suma. Tai susiję su tam tikromis išlaidomis, kurios deklaruotos 2001–2008 m. laikotarpiu ir šių finansinių ataskaitų 5.3 pastaboje parodytos kaip neapibrėžtasis turtas.

5.3

6.4.1.2.   Su struktūriniais veiksmais susijusių išlaidų susigrąžinimas

A.   FINANSINĖS KOREKCIJOS

Toliau pateikiamos visos finansinės korekcijos, taikytos programoms po Komisijos audito, Audito Rūmų audito ir pasibaigus dviejų programų laikotarpiams.

IŠ VISO FINANSINIŲ KOREKCIJŲ DĖL 2000–2006 M. PROGRAMŲ/PROJEKTŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Iš viso finansinių korekcijų 2007 12 31 | 2008 m. fin. korekcijos be Komisijos sprendimo | 2008 m. fin. korekcijos pagal Komisijos sprendimą | Iš viso finansinių korekcijų 2008 12 31 |
| Sanglaudos fondas | 103 | 19 | 35 | 157 |
| ERPF | 1 561 | 594 | 25 | 2 180 |
| ESF | 475 | 496 | | 971 |
| ŽOFP | 0 | 2 | | 2 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 1 | | 2 | 3 |
| Iš viso | 2 140 | 1 111 | 62 | 3 313 |

Mln. EUR

Iš viso finansinių korekcijų 2007 12 31

2008 m. fin. korekcijos be Komisijos sprendimo

2008 m. fin. korekcijos pagal Komisijos sprendimą

Iš viso finansinių korekcijų 2008 12 31

Sanglaudos fondas

103

19

35

157

ERPF

1 561

594

25

2 180

ESF

475

496

971

ŽOFP

0

2

2

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

1

2

3

Iš viso

Iš viso

2 140

2 140

1 111

1 111

62

62

3 313

3 313

IŠ VISO FINANSINIŲ KOREKCIJŲ DĖL 1994–1999 M. PROGRAMŲ/PROJEKTŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Iš viso finansinių korekcijų 2007 12 31 | 2008 m. fin. korekcijos be Komisijos sprendimo | 2008 m. fin. korekcijos pagal Komisijos sprendimą | Iš viso finansinių korekcijų 2008 12 31 |
| Sanglaudos fondas | 225 | 7 | 31 | 263 |
| ERPF | 858 | 11 | 319 | 1 188 |
| ESF | 345 | | 26 | 371 |
| ŽOFP | 39 | 2 | 15 | 56 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 114 | 3 | | 117 |
| Iš viso | 1 581 | 23 | 391 | 1 995 |

Mln. EUR

Iš viso finansinių korekcijų 2007 12 31

2008 m. fin. korekcijos be Komisijos sprendimo

2008 m. fin. korekcijos pagal Komisijos sprendimą

Iš viso finansinių korekcijų 2008 12 31

Sanglaudos fondas

225

7

31

263

ERPF

858

11

319

1 188

ESF

345

26

371

ŽOFP

39

2

15

56

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

114

3

117

Iš viso

Iš viso

1 581

1 581

23

23

391

391

1 995

1 995

2008 m. finansinių korekcijų, sudarančių 1 587 mln. EUR, taikymas struktūrinių veiksmų srityje:

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientav. skyrius | Iš viso |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: |
| Su vykdomuoju raštu sumoms išieškoti | 105 | 29 | 20 | 9 | 3 | 166 |
| Įsipareigojimo panaikinimas/atskaitymas per uždarymo procedūrą | 96 | 1 | 6 | 2 | | 105 |
| Dar neįgyvendinta | 129 | 8 | | 6 | | 143 |
| 1994–1999 m. tarpinė suma | 330 | 38 | 26 | 17 | 3 | 414 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: |
| Su vykdomuoju raštu sumoms išieškoti | 25 | 7 | | | 2 | 34 |
| Valstybių narių atskaitymas | 201 | 4 | 492 | | | 697 |
| Įsipareigojimo panaikinimas/atskaitymas per uždarymo procedūrą | | 11 | | | | 11 |
| Dar neįgyvendinta | 393 | 32 | 4 | 2 | | 431 |
| 2000–2006 m. tarpinė suma | 619 | 54 | 496 | 2 | 2 | 1 173 |
| Iš viso finansinių korekcijų | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |

Mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientav. skyrius

Iš viso

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

Su vykdomuoju raštu sumoms išieškoti

105

29

20

9

3

166

Įsipareigojimo panaikinimas/atskaitymas per uždarymo procedūrą

96

1

6

2

105

Dar neįgyvendinta

129

8

6

143

1994–1999 m. tarpinė suma

1994–1999 m. tarpinė suma

330

330

38

38

26

26

17

17

3

3

414

414

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

Su vykdomuoju raštu sumoms išieškoti

25

7

2

34

Valstybių narių atskaitymas

201

4

492

697

Įsipareigojimo panaikinimas/atskaitymas per uždarymo procedūrą

11

11

Dar neįgyvendinta

393

32

4

2

431

2000–2006 m. tarpinė suma

2000–2006 m. tarpinė suma

619

619

54

54

496

496

2

2

2

2

1 173

1 173

Iš viso finansinių korekcijų

Iš viso finansinių korekcijų

949

949

92

92

522

522

19

19

5

5

1 587

1 587

Pirmiau pateiktoje lentelėje nepateikti pačių valstybių narių atliktų struktūrinių fondų išlaidų patikrų rezultatai. Be to, dabar sprendžiama dėl galimų finansinių korekcijų, sudarančių 2,6 mlrd. EUR. Ši suma pagrįsta Komisijos ir Europos Audito Rūmų audito metu nustatytais faktais, į kuriuos atsižvelgdami generaliniai direktoratai imasi tolesnių veiksmų. 2008 m. sąskaitų uždarymo metu tai yra tiksliausias įvertis, atsižvelgiant į tai, kaip imamasi tolesnių veiksmų po audito, ir būtent į pateiktus raštus dėl galutinės pozicijos (ar lygiavertes priemones). Tai parodoma kaip neapibrėžtasis turtas (žr. 5.3 pastabą).

5.3

Su 2008 m. struktūriniais veiksmais susijusių finansinių korekcijų veikla (panaikinimai, susigrąžinimai ir dar neatlikti susigrąžinimai) pagal valstybes nares

Valstybės narės privalo Komisijai pateikti naujausią informaciją apie panaikinimus, susigrąžinimus ir dar neatliktus susigrąžinimus, susijusius tiek su 2008 m., tiek su viso 2000–2006 m. laikotarpio struktūriniais veiksmais, taip pat susijusius bendrai su visais keturiais struktūriniais fondais (ERPF, ESF, EŽŪOGF ir ŽOFP).

Remiantis valstybių narių duomenimis, pateiktais joms vykdant reglamentuose Nr. 438/2001 ir Nr. 448/2001 nustatytą pareigą, 2008 m. panaikintos ir susigrąžintos sumos sudaro atitinkamai 558 mln. EUR ir 463 mln. EUR, tai yra iš viso 1 021 mln. EUR. Nustatant šias sumas atsižvelgta į Komisijos pirmosios analizės, po kurios pataisyti tam tikri duomenys, rezultatus. 2008 m. Komisijai atlikus dešimties valstybių narių duomenų auditus vietoje, matyti, kad duomenų registravimo ir pranešimo sistemos dar nevisiškai patikimos visose valstybėse narėse, nors esama požymių, kad jų kokybė gerėja ir kad, palyginti su ankstesniais metais, padėtis pagerėjo.

2007 m. metinėse finansinėse ataskaitose Komisija nurodė, kad valstybių narių panaikintos ir susigrąžintos struktūrinių fondų įnašų 2000–2006 m. programoms sumos 2007 m. sudarė 540 mln. EUR. Remiantis gautais patikslintais duomenimis, pakoreguota suma dabar siekia 901 mln. EUR (565 mln. EUR panaikinta ir 336 mln. EUR susigrąžinta). Skirtumas susidarė daugiausia dėl to, kad kai kurios didesnės valstybės narės pranešė apie anksčiau trūkstamas sumas.

Esama rizikos, kad pateikti duomenys apie finansines korekcijas atsižvelgiant į ES įstaigų darbą (Komisijos ar Europos Audito Rūmų atliktus auditus, arba OLAF tyrimus) ir valstybių narių pateikti duomenys gali sutapti. Taip yra dėl to, kad didelę dalį finansinių korekcijų atsižvelgiant į šių įstaigų darbą valstybės narės patvirtina ir įgyvendina be oficialaus Komisijos sprendimo, atitinkamas išlaidas išbraukdamos iš savo išlaidų deklaracijų. Kadangi valstybės narės neprivalo atskirti korekcijų atsižvelgiant į ES įstaigų darbą ir korekcijų, kurios taikomos po jų pačių kontrolės ir auditų, šios sutapties masto tiksliai kiekybiškai įvertinti neįmanoma. Tačiau lyginant 2008 m. valstybių narių duomenis pagal pavienes valstybes nares ir valstybių narių patvirtintas korekcijų, pritaikytų atsižvelgiant į ES įstaigų darbą, sumas, galima daryti išvadą, kad sutampanti suma neturėtų viršyti 600 mln. EUR. 2007 m. sutampanti suma negali viršyti 220 mln. EUR, tai yra visos korekcijų, pritaikytų atsižvelgiant į ES įstaigų darbą, kurias valstybės narės patvirtino tais metais, sumos.

2007–2013 m. programų laikotarpiu Komisija metinę atskaitomybę įtraukė į savo IT sistemą. Vadinasi, ji duomenis gaus tiesiogiai iš valstybių narių, kurios atskirai nurodys korekcijas, pritaikytas atsižvelgiant į ES įstaigų darbą, todėl sutampančią sumą bus galima kiekybiškai įvertinti.

B.   KITOS SUSIGRĄŽINAMOS SUMOS

Vykdomieji raštai sumoms išieškoti, nesusiję su finansinėmis korekcijomis, tačiau išduoti siekiant susigrąžinti sumas dėl klaidų ir pažeidimų iš viso sudaro 31 mln. EUR.

6.4.2.   Su kitų rūšių valdymu susijusių išlaidų susigrąžinimas

Kitų rūšių valdymo atveju visa suma 2008 m. siekia 72 mln. EUR. Iš šios sumos 48 mln. EUR suma susijusi su išlaidų susigrąžinimu, o 24 mln. EUR suma – su išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimu.

| Mln. EUR |
| --- |
| 2008 m. pateikti vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti | 2008 | 2007 |
| Išorės veiksmai | 32 | 178 |
| Vidaus politika | 40 | 81 |
| Iš viso | 72 | 259 |

Mln. EUR

2008 m. pateikti vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti

2008

2007

Išorės veiksmai

32

178

Vidaus politika

40

81

Iš viso

Iš viso

72

72

259

259

6.5.   2008 M. NEPAGRĮSTAI IŠMOKĖTŲ SUMŲ SUSIGRĄŽINIMO SUVESTINĖ

Toliau pateikiamoje lentelėje nurodytas tiksliausias visos sumos, kurią 2008 m. nuspręsta susigrąžinti, įvertis. Kaip paaiškinta pirmiau, į sumas neįtraukti pačių valstybių narių atliktų struktūrinių fondų išlaidų patikrų rezultatai.

Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimo suvestinė

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EŽŪOGF |
| — | finansinės korekcijos |

Mln. EUR

2008

2007

EŽŪOGF

EŽŪOGF

—

finansinės korekcijos

917

607

| — | pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės |
| --- | --- |

—

pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės

360

247

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programos)

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programos)

| A. | Finansinės korekcijos |
| --- | --- |

A.

Finansinės korekcijos

1 587

396

| B. | Kitos susigrąžinamos sumos |
| --- | --- |

B.

Kitos susigrąžinamos sumos

31

Vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti

Vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti

| — | Išorės veiksmai |
| --- | --- |

—

Išorės veiksmai

32

178

| — | Vidaus politika |
| --- | --- |

—

Vidaus politika

40

81

Iš viso

Iš viso

2 967

2 967

1 509

1 509

7.   FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

EUROPOS KOMISIJOS IŽDO OPERACIJOS

Toliau nurodoma informacija susijusi su iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų savo biudžetą. Komisijos iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai, skirti biudžeto vykdymui, išdėstyti Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004) ir Finansiniame reglamente (Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006) bei jo įgyvendinimo taisyklėse (Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007).

Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama įvykdyti grynųjų pinigų reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama įvykdyti grynųjų pinigų reikalavimus.

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais.

| — | Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. |
| --- | --- |

—

Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima.

| — | Ne eurais laikomų sąskaitų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami į eurus (atsižvelgiant į Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, kai tai susiję su lėšomis, laikomomis nuosavų išteklių sąskaitose). |
| --- | --- |

—

Ne eurais laikomų sąskaitų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami į eurus (atsižvelgiant į Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, kai tai susiję su lėšomis, laikomomis nuosavų išteklių sąskaitose).

Be nuosavų išteklių sąskaitų, Komisija yra atidariusi kitas banko sąskaitas centriniuose ir komerciniuose bankuose, kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą. Visos šios sąskaitos (išskyrus įplaukų sąskaitas) kasdien papildomos, atsižvelgiant į mokėjimus, kurie bus atliekami iš šių sąskaitų. Visose šiose sąskaitose laikomi minimalūs pinigų likučiai, kad išimtiniais atvejais, jeigu būtų uždelstas finansavimas, būtų galima atlikti skubius mokėjimus. Įplaukų sąskaitų likučiai reguliariai pervedami į nuosavų išteklių sąskaitas arba kitas banko sąskaitas, priklausomai nuo iždo poreikių.

Visi komerciniai bankai, kuriuose Komisija turi banko sąskaitas, atrenkami konkurso būdu. Avansinės sąskaitos atidaromos pagal Finansinio reglamento 63 straipsnio nuostatas, o banko sąskaitos atidaromos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka, siekiant patenkinti susijusius poreikius.

7.1.   VEIKLOS RIZIKA

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai. Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijos aspektus ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. Visų pirma jas sudaro:

| — | banko sąskaitų atidarymas ir uždarymas, |
| --- | --- |

—

banko sąskaitų atidarymas ir uždarymas,

| — | finansų sistemų parametrų nustatymas, |
| --- | --- |

—

finansų sistemų parametrų nustatymas,

| — | iždo planavimas ir prognozavimas, |
| --- | --- |

—

iždo planavimas ir prognozavimas,

| — | mokėjimų vykdymas ir pinigų valdymas, |
| --- | --- |

—

mokėjimų vykdymas ir pinigų valdymas,

| — | užsienio valiutos keitimo operacijos, |
| --- | --- |

—

užsienio valiutos keitimo operacijos,

| — | bankų atranka, |
| --- | --- |

—

bankų atranka,

| — | operacijų stebėjimas ir kontrolė bei banko duomenų suderinimas, |
| --- | --- |

—

operacijų stebėjimas ir kontrolė bei banko duomenų suderinimas,

| — | trečiųjų šalių bylų tvarkymas ir kontrolė. |
| --- | --- |

—

trečiųjų šalių bylų tvarkymas ir kontrolė.

7.2.   FINANSINĖ RIZIKA

Valiutos rizika

Nuosavi ištekliai, kuriuos valstybės narės moka ne eurais, laikomi nuosavų išteklių sąskaitose. Jie perskaičiuojami į eurus, kai jų reikia, norint padengti mokėjimus eurais arba retais atvejais, kai jie tiesiogiai naudojami mokėjimams, kurie bus atliekami ta pačia valiuta.

Komerciniuose bankuose Komisija laiko sąskaitas kitomis nei eurai ES valiutomis ir JAV doleriais, kad galėtų atlikti mokėjimus tomis valiutomis. Šios sąskaitos papildomos atsižvelgiant į atliktinų mokėjimų sumą, todėl jų vienos nakties likučiai yra labai maži, o rizika dėl užsienio valiutos keitimo kurso svyravimo yra maža.

Kai įvairios įplaukos (kitokios nei nuosavi ištekliai) gaunamos kitomis nei eurai valiutomis, jos pervedamos į kitas sąskaitas tomis pačiomis valiutomis, jeigu reikia padengti mokėjimus, arba perskaičiuojamos į eurus ir pervedamos į kitas sąskaitas eurais, atsižvelgiant į iždo poreikius. Avansinės sąskaitos kitomis nei eurai valiutomis papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius vietos mokėjimų tomis pačiomis valiutomis poreikius. Likučiai šiose sąskaitose laikomi neviršijant atitinkamų aukščiausių ribų.

Kredito rizika

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos kredito/sandorio šalių rizikos prasme realios grėsmės Komisijai nekelia.

Nedidelė dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus arba kitas banko operacijas. Paprastai komercinių bankų sąskaitos papildomos reikiamu laiku. Todėl vienos nakties indėlių sumos šiose sąskaitose paprastai yra labai nedidelės (vidutiniškai 50–150 mln. EUR, išskirstytų į daugiau nei 30 sąskaitų), todėl Komisijos rizika yra labai nedidelė. Siekiant dar labiau sumažinti kredito riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus.

Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo. Visose sutartyse numatyta galimybė Komisijai iš karto nutraukti sutartį, jeigu sandorio šalies reitingas yra patikslinamas ir tampa mažesnis už minimalų reikalaujamą lygį.

Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti kredito riziką, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius), sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos aukščiausios ribos.

Atsižvelgdamas į 2008 m. antrąjį pusmetį susidariusias sunkias finansines ir ekonomines sąlygas, Komisijos iždas ėmėsi specialių sustiprintų rizikos kontrolės priemonių. Tuo pat metu, siekiant sumažinti riziką, dar labiau sumažinta bendra vidutinė suma, laikoma komercinių bankų sąskaitose Komisijos mokėjimams atlikti. Komisijos iždas šias papildomas priemones taikys 2009 m. ir tol, kol finansinė situacija bus nestabili.

Palūkanų normos rizika

Už lėšas, laikomas sąskaitose, kurios atidarytos valstybių narių ižduose ir centriniuose bankuose pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 9 straipsnį, palūkanos neuždirbamos ir joms netaikomi mokesčiai. Atlygis už visas kitas sąskaitas, laikomas nacionaliniuose centriniuose bankuose, priklauso nuo specialių kiekvieno banko sąlygų. Taikomos kintamos ir pagal rinkos svyravimus koreguojamos palūkanų normos.

Daugumos komerciniuose bankuose laikomų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos taikant kintamą palūkanų normą, susijusią su ECB ribine palūkanų norma, kurią ECB taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, ir koreguojamos, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šios normos svyravimus. Todėl Komisija nepatiria palūkanų normos rizikos.

7.3.   LAIKINAI SUMOKĖTŲ BAUDŲ VALDYMAS

Toliau pateikiami duomenys susiję su Europos Komisijos vykdomomis iždo operacijomis, kuriomis administruojamos laikinai sumokėtos baudos (rezervuotos piniginės lėšos).

Valiutos rizika

Kadangi visos baudos nurodomos ir mokamos eurais, Komisija nepatiria rizikos dėl užsienio valiutos kursų svyravimo.

Kredito rizika

Atrenkant bankus, kuriuose laikomos lėšos, taikomos gairės, o bet kurios vienos sandorio šalies rizika yra ribota. Visos lėšos laikomos einamosiose sąskaitose ir jas galima bet kada panaudoti iš anksto apie tai nepranešus. Bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus bankų indėlių ilgalaikis reitingas turi būti „Moody's“ Aa arba lygiavertis reitingas (t. y. S&P AA- arba „Fitch“ AA-).

Bet kurios vienos sandorio šalies rizika ribojama iki 5 % jos „kapitalo + rezervų + subordinuotųjų paskolų“, kaip nurodyta jos patvirtintose konsoliduotosiose ataskaitose. Ši riba peržiūrima bent kartą per metus. Visose sutartyse numatyta, kad Komisija gali iš karto nutraukti sutartį, jeigu sandorio šalies reitingas yra patikslinamas ir tampa mažesnis už minimalų reikalaujamą lygį.

Kaip minėta pirmiau, atsižvelgdamas į 2008 m. antrąjį pusmetį susidariusias sunkias finansines ir ekonomines sąlygas, Komisijos iždas ėmėsi specialių sustiprintų rizikos kontrolės priemonių. Dėmesys atkreiptas ir į sandorio šalių, kurių sąskaitose Komisija laiko su laikinai sumokėtomis baudomis susijusias lėšas, trumpalaikio reitingo lygį. Visos tokios papildomos rizikos kontrolės priemonės, Komisijos iždo priimtos dabartinėmis sąlygomis, bus taikomos 2009 m. ir tol, kol finansinė situacija bus nestabili.

Palūkanų normos rizika

Visų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos taikant kintamąją palūkanų normą, susietą su mažiausia ECB palūkanų norma, kurią jis taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, ir koreguojamos, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šios normos svyravimus. Todėl Komisija nepatiria palūkanų normos rizikos.

SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLA BEI GARANTIJŲ FONDAS

Toliau pateikiama informacija yra susijusi su skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdė makrofinansinės pagalbos (MFP), mokėjimų balanso priemonės (MBP), Euratomo, taip pat Garantijų fondo lygmeniu.

makrofinansinės pagalbos (MFP)

mokėjimų balanso priemonės (MBP)

Euratomo

Garantijų fondo

7.4.   RIZIKOS VALDYMO POLITIKA IR RIZIKOS DRAUDIMO VEIKSMAI

MFP, MPB ir Euratomas

Skolinimo ir skolinimosi operacijas, kaip ir susijusį iždo valdymą, Bendrijos vykdo pagal atitinkamus Euratomo Tarybos sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai: pasiskolintos lėšos, paskolos ir iždo valdymas, kuriuos naudoja atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų. Apsidraudimo veiksmų paprastai nesiimama, kadangi skolinimo operacijos finansuojamos „kompensacinėmis“ operacijomis ir kadangi nėra atvirų valiutos pozicijų.

Garantijų fondas

Garantijų fondo (žr. 2.3.3 pastabą) turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 1994 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) konvencijoje ir jos vėlesniuose 1996 m. rugsėjo 17–23 d., 2002 m. gegužės 8 d. ir 2008 m. vasario 25 d. pakeitimuose.

2.3.3

Pagrindiniai konvencijos principai yra suformuluoti taip:

| — | Garantijų fondas tvarkomas viena valiuta – eurais. Fondo investicijos bus atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios valiutos kurso rizikos. |
| --- | --- |

—

Garantijų fondas tvarkomas viena valiuta – eurais. Fondo investicijos bus atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios valiutos kurso rizikos.

| — | Turto valdymas bus pagrįstas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomas turtas būtų pakankamai likvidus ir perkeliamas, atsižvelgiant į Garantijų fondo būsimus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

—

Turto valdymas bus pagrįstas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomas turtas būtų pakankamai likvidus ir perkeliamas, atsižvelgiant į Garantijų fondo būsimus įsipareigojimus.

7.5.   VALIUTOS RIZIKA

Dauguma finansinio turto ir įsipareigojimų išreikšti eurais, todėl užsienio valiutos kursų svyravimas neturi poveikio Bendrijos finansinei būklei ir pinigų srautams.

Tačiau Bendrijos yra suteikusios paskolų užsienio valiuta (JAV doleriais) per Euratomo finansinę priemonę, kurios finansuojamos iš skolintos atitinkamos sumos JAV doleriais (kompensacinė operacija). Balanso sudarymo dieną Bendrijos neprisiėmė grynosios rizikos dėl užsienio valiutų kurso svyravimo poveikio jų finansinei būklei ir Euratomo pinigų srautams.

7.6.   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

Dėl savo skolinimo ir skolinimosi operacijų pobūdžio didelė Bendrijų turto ir įsipareigojimų dalis yra palūkaninis turtas ir įsipareigojimai.

MFP ir Euratomas

Dėl kintamųjų palūkanų normomis pasiskolintų lėšų Bendrijos susiduria su pinigų srautų palūkanų normos rizika. Šios pasiskolintos lėšos sudaro apie 93 % visų pasiskolintų lėšų. Tačiau su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis („kompensacinės“ operacijos). Balanso sudarymo dieną Bendrijos turėjo 1,05 mlrd. EUR kintamųjų palūkanų paskolų (išreikštų nominaliomis vertėmis) (2007 m. – 1,18 mlrd. EUR), kurios perkainojamos kas 6 mėnesius. 2008 m. Bendrijos taip pat turi 85 mln. EUR fiksuotų palūkanų paskolų, išreikštų nominaliomis vertėmis (2007 m. – 85 mln. EUR), kurių galutinis terminas ilgesnis nei penkeri metai.

Mokėjimų balanso priemonė

2008 m. Bendrijos turi 2 mlrd. fiksuotų palūkanų paskolą pagal mokėjimų balanso finansinę priemonę, išreikštą nominaliomis vertėmis (2007 m. – 0 mln. EUR). Jos galutinis terminas trumpesnis nei penkeri metai.

Garantijų fondas

Komisijos ir EIB susitarimu, šiuo metu reikšmingos rizikos nėra, todėl apsidraudimo priemonės nėra naudojamos. Kadangi sandoriai ir operacijos atliekami tik eurais, nereikalingas joks kitas apsidraudimas. Garantijų fondo valdomo turto pasiskirstymas 2008 m. ir 2007 m. gruodžio 31 d. (rinkos verte, atėmus sukauptas palūkanas) parodytas lentelėje:

| mln. EUR |
| --- |
| Segmentai | Fiksuotų palūkanų investicijos | Kintamųjų palūkanų vertybiniai popieriai | Iš viso |
| Iki 3 mėnesių | Nuo 3 mėn. iki 1 metų | Nuo 1 iki 10 metų |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Einamosios sąskaitos | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai | 203 | 247 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 203 | 247 |
| Parduoti laikomas turtas | 15 | 25 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 868 | 883 |
| Iš viso | 219 | 273 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 1 072 | 1 131 |
| Procentinė dalis | 20 % | 24 % | 6 % | 7 % | 70 % | 63 % | 4 % | 6 % | 100 % | 100 % |

mln. EUR

Segmentai

Fiksuotų palūkanų investicijos

Kintamųjų palūkanų vertybiniai popieriai

Iš viso

Iki 3 mėnesių

Nuo 3 mėn. iki 1 metų

Nuo 1 iki 10 metų

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

Einamosios sąskaitos

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai

203

247

0

0

0

0

0

0

203

203

247

Parduoti laikomas turtas

15

25

59

84

746

703

48

71

868

868

883

Iš viso

Iš viso

219

219

273

59

59

84

746

746

703

48

48

71

1 072

1 072

1 131

Procentinė dalis

20 %

20 %

24 %

6 %

6 %

7 %

70 %

70 %

63 %

4 %

4 %

6 %

100 %

100 %

100 %

2008 m. gruodžio 31 d. pinigų ir pinigų ekvivalentų (terminuotųjų indėlių) faktinių palūkanų norma svyruoja nuo 3,10 % iki 5,15 %. Parduoti laikomų vertybinių popierių portfelio faktinė palūkanų norma svyruoja nuo 2,94 % iki 5,52 %.

7.7.   KREDITO RIZIKA

Bendrijos susiduria su kredito rizika – t. y. rizika, kad sandorio šalis, suėjus apmokėjimo terminui, nesugebės sumokėti visos sumos. Kredito rizika valdoma, visų pirma, gaunant valstybių garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Garantijų fondu. Išorės veiksmų garantijų fondas įsteigtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojimų nevykdymo riziką, susijusią su pasiskolintomis lėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne Europos Sąjungos valstybėse. Tačiau valdant kredito riziką yra galimybė pasinaudoti ES biudžetu tuo atveju, jei skolininkas negalėtų grąžinti visų mokėtinų sumų. Šiuo tikslu Bendrijos turi teisę pareikalauti visų valstybių narių užtikrinti, kad Bendrijų teisinis įsipareigojimas skolintojams būtų įvykdytas.

MFP ir Euratomas

Didžiausia Bendrijų patiriama kredito rizika yra susijusi su Rumunija, Serbija ir Bulgarija. Šioms valstybėms suteikta atitinkamai maždaug 28 %, 24 % ir 22 % visos paskolų sumos. Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie įtraukti į „bendradarbiavimui patvirtintų bankų sąrašą“ ir turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

Mokėjimų balanso priemonė

2008 m. gruodžio 31 d. visa Bendrijos kredito rizika pagal mokėjimų balanso priemonę susijusi su Vengrijos Respublika.

Garantijų fondas

Garantijų fondo terminuotieji indėliai. Sandorio šalių apibūdinimas

Vadovaujantis Bendrijos ir EIB susitarimu dėl Garantijų fondo valdymo, visų tarpbankinių investicijų minimalus emitento trumpalaikis kredito reitingas turėtų būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. 2008 m. gruodžio 31 d. visos investicijos (183 mln. EUR) buvo padarytos su sandorio šalimis, turinčiomis minimalų „Moody's“ P-1 arba lygiavertį reitingą (taip pat 2007 m. – 248 mln. EUR).

Kiti pinigų ekvivalentai. Sandorio šalių apibūdinimas

2008 m. gruodžio 31 d. duomenimis, fondas investavo į vieną trumpalaikį vertybinį popierių su nuolaida, o visos investicijos (20 mln. EUR) padarytos su sandorio šalimis, kurių minimalus reitingas buvo „Moody's“ P-1 arba lygiavertis.

Garantijų fondo parduoti laikomas turtas. Emitentų apibūdinimas

Emitentų tipas ir jų išleistų vertybinių popierių rinkos vertė, neįskaitant sukauptų palūkanų, 2008 m. gruodžio 31 d. yra tokie:

| Mln. EUR |
| --- |
| Emitentas | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Kiti emitentai Aaa | 217 | 25 % | 310 | 35 % |
| Supra Aaa | 0 | 0 % | 5 | 1 % |
| Valst./Agentūros Aaa | 339 | 39 % | 196 | 22 % |
| Valst./Agentūros Aa1 | 53 | 6 % | 72 | 8 % |
| Valst./Agentūros Aa2 | 136 | 16 % | 0 | 0 % |
| Valst./Agentūros Aa3 | 0 | 0 % | 81 | 9 % |
| Valst./Agentūros A1 | 82 | 9 % | 73 | 8 % |
| Valst./Agentūros A2 | 32 | 4 % | 132 | 15 % |
| Valst./Agentūros A3 | 9 | 1 % | 4 | 1 % |
| Valst./Agentūros Baa1 | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Valst./Agentūros NR | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Iš viso | 868 | 100 % | 883 | 100 % |

Mln. EUR

Emitentas

2008 12 31

2007 12 31

Kiti emitentai Aaa

217

25 %

310

35 %

Supra Aaa

0

0 %

5

1 %

Valst./Agentūros Aaa

339

39 %

196

22 %

Valst./Agentūros Aa1

53

6 %

72

8 %

Valst./Agentūros Aa2

136

16 %

0

0 %

Valst./Agentūros Aa3

0

0 %

81

9 %

Valst./Agentūros A1

82

9 %

73

8 %

Valst./Agentūros A2

32

4 %

132

15 %

Valst./Agentūros A3

9

1 %

4

1 %

Valst./Agentūros Baa1

0

0 %

10

1 %

Valst./Agentūros NR

0

0 %

0

0 %

Iš viso

Iš viso

868

868

100 %

100 %

883

883

100 %

100 %

Visi portfelio vertybiniai popieriai atitinka pataisytas valdymo gaires ir jiems taikomi tokie kriterijai:

| — | valstybių narių išleisti vertybiniai popieriai– mažiausias reitingas Baa3, |
| --- | --- |

—

valstybių narių išleisti vertybiniai popieriai– mažiausias reitingas Baa3,

| — | viršvalstybinių emitentų, kitų valstybių arba privačių bendrovių išleisti vertybiniai popieriai – mažiausias reitingas Aa2, |
| --- | --- |

—

viršvalstybinių emitentų, kitų valstybių arba privačių bendrovių išleisti vertybiniai popieriai – mažiausias reitingas Aa2,

| — | padengtos obligacijos – reitingas Aaa, |
| --- | --- |

—

padengtos obligacijos – reitingas Aaa,

| — | bankų ir korporacijų išleisti vertybiniai popieriai – mažiausias reitingas Aa2. |
| --- | --- |

—

bankų ir korporacijų išleisti vertybiniai popieriai – mažiausias reitingas Aa2.

7.8.   TIKROJI VERTĖ

Įvertinta MFP, MBP ir Euratomo paskolų ir pasiskolintų sumų tikroji vertė nustatoma naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį. Pagal šį modelį numatomi būsimi pinigų srautai diskontuojami taikant AAA pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą. Daroma prielaida, kad kintamųjų palūkanų paskolų įvertinta tikroji vertė apytiksliai lygi jų apskaitinei vertei, kadangi kas 6 mėnesius atliekamas perkainojimas pagal rinkos palūkanų normas.

Balanso sudarymo dieną fiksuotų palūkanų paskolų ir pasiskolintų sumų įvertinta tikroji vertė lygi atitinkamai 2 118 mln. EUR (2007 m. – 90 mln. EUR) ir 2 118 mln. EUR (2007 m. – 89 mln. EUR), palyginti su atitinkama tikrąja verte, sudarančia 2 091 mln. EUR (2007 m. – 87 mln. EUR) ir 2 091 mln. EUR (2007 m. – 87 mln. EUR).

7.9.   LIKVIDUMO POZICIJA

Tolesnėje lentelėje pateikiama Garantijų fondo turto ir įsipareigojimų analizė, suskirstant juos į atitinkamas terminų grupes pagal laikotarpius, likusius nuo balanso datos iki sutartimi nustatyto termino. Analizė atlikta remiantis atsargiausiais terminų datų vertinimais. Todėl įsipareigojimų atvejais nurodoma anksčiausia galima grąžinimo data, o turto atvejais – vėliausia galima grąžinimo data. Turtas ir įsipareigojimai, kurie neturi sutartimi nustatyto termino, priskiriami „neapibrėžto termino“ kategorijai.

Garantijų fondo

| Mln. EUR |
| --- |
| Terminas | Iki 3 mėnesių | Nuo 3 mėn. iki 1 metų | Nuo 1 iki 10 metų | Neapibrėžtas terminas | Iš viso |
| Turtas, EUR: |
| Einamosios sąskaitos | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Trumpalaikiai indėliai | 203 | 0 | 0 | 0 | 203 |
| Iš jų: sukauptos palūkanos | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Parduoti laikomas turtas | 21 | 82 | 784 | 0 | 887 |
| Iš jo: sukauptos palūkanos | 6 | 13 | 0 | 0 | 19 |
| Iš viso | 225 | 82 | 784 | 0 | 1 091 |
| Įsipareigojimai, EUR: |
| Nuosavas kapitalas | 0 | 0 | 0 | 1 090 | 1 090 |
| Mokėtinos sumos | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Iš viso | 1 | 0 | 0 | 1 090 | 1 091 |
| Grynoji likvidumo pozicija 2008 12 31 | 224 | 82 | 784 | (1 090) | 0 |
| Sukaupta likvidumo pozicija 2008 12 31 | 224 | 306 | 1 090 | 0 | |

Mln. EUR

Terminas

Iki 3 mėnesių

Nuo 3 mėn. iki 1 metų

Nuo 1 iki 10 metų

Neapibrėžtas terminas

Iš viso

Turtas, EUR:

Turtas, EUR:

Einamosios sąskaitos

1

0

0

0

1

1

Trumpalaikiai indėliai

203

0

0

0

203

203

Iš jų: sukauptos palūkanos

Iš jų: sukauptos palūkanos

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Parduoti laikomas turtas

21

82

784

0

887

887

Iš jo: sukauptos palūkanos

Iš jo: sukauptos palūkanos

6

6

13

13

0

0

0

0

19

19

Iš viso

Iš viso

225

225

82

82

784

784

0

0

1 091

1 091

Įsipareigojimai, EUR:

Įsipareigojimai, EUR:

Nuosavas kapitalas

0

0

0

1 090

1 090

1 090

Mokėtinos sumos

1

0

0

0

1

1

Iš viso

Iš viso

1

1

0

0

0

0

1 090

1 090

1 091

1 091

Grynoji likvidumo pozicija 2008 12 31

Grynoji likvidumo pozicija 2008 12 31

224

224

82

82

784

784

(1 090)

(1 090)

0

0

Sukaupta likvidumo pozicija 2008 12 31

Sukaupta likvidumo pozicija 2008 12 31

224

224

306

306

1 090

1 090

0

0

EUROPOS ANGLIŲ IR PLIENO BENDRIJOS (LIKVIDUOJAMOS)

Toliau pateikta informacija susijusi su skolinimo ir skolinimosi veikla, taip pat iždo veikla, kurią Europos Bendrijos vykdė Europos plieno ir anglių bendrijų (likviduojamų) lygmeniu. Daugiau informacijos pateikiama likviduojamos EAPB ataskaitose.

Europos plieno ir anglių bendrijų (likviduojamų)

7.10.   RIZIKOS VALDYMO POLITIKA IR RIZIKOS DRAUDIMO VEIKSMAI

Komisija administruoja EAPB įsipareigojimų likvidavimą, ir likviduojamai EAPB nenumatyta naujų paskolų ar atitinkamo finansavimo. Nauji EAPB įsiskolinimai, siekiant sumažinti fondo sąnaudas, atliekami tik refinansavimo tikslu. Iždo operacijoms taikomi apdairaus valdymo principai, siekiant apriboti veiklos riziką, sandorio šalių riziką ir rinkos riziką.

7.11.   RINKOS RIZIKA

Likviduojama EAPB susiduria su užsienio valiutos kurso rizika, atsirandančia dėl valiutos rizikos Jungtinės Karalystės svaro sterlingų atžvilgiu. Turto ir įsipareigojimų GBP poziciją sudaro daugiausia nekotiruojami skolos vertybiniai popieriai, išduoti Europos investicijų banko siekiant padengti skolininkų neįvykdytus įsipareigojimus, kurių ekvivalentas eurais yra 157 mln. EUR (žr. 2.4.2 pastabą). Likviduojama EAPB dėl investicijų, balanse klasifikuojamų kaip laikomos parduoti, susiduria su skolos vertybinių popierių kainos rizika.

2.4.2

7.12.   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

Dėl savo veiklos pobūdžio likviduojama EAPB susiduria tiek su tikrosios vertės, tiek su pinigų srautų rizika, kylančia dėl rinkos palūkanų normų vyraujančių lygių svyravimo. Su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normų rizika paprastai yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis („kompensacinės“ operacijos). Dėl kintamųjų palūkanų skolos vertybinių popierių likviduojama EAPB susiduria su pinigų srautų palūkanų normos rizika, o dėl fiksuotų palūkanų skolos vertybinių popierių ji susiduria su tikrosios vertės palūkanų normos rizika. Fiksuotų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dieną sudaro maždaug 97 % investicijų portfelio (2007 m. – 94 %).

7.13.   KREDITO RIZIKA

Likviduojama EAPB susiduria su kredito rizika – rizika, kad, suėjus apmokėjimo terminui, sandorio šalis nesugebės sumokėti visos sumos. Todėl vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie įtraukti į „bendradarbiavimui patvirtintų bankų sąrašą“ ir turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu. Kredito rizika valdoma reguliariai analizuojant skolininkų pajėgumą vykdyti įsipareigojimus išmokėti palūkanas ir grąžinti pasiskolintą kapitalą. Kredito rizika taip pat valdoma įgyjant įkeitimo garantijas bei valstybių, įmonių arba asmenines garantijas. 73 % visos neapmokėtos sumos yra užtikrinama valstybių narių arba lygiaverčių įstaigų (valstybinių institucijų arba viešojo sektoriaus pramonės grupių, veikiančių valstybėse narėse) garantijomis. 20 % neapmokėtų paskolų buvo suteikta bankams arba buvo bankų garantuotos.

7.14.   LIKVIDUMO RIZIKA

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis („kompensacinės“ operacijos).

Kalbant apie likviduojamos EAPB turto ir įsipareigojimų valdymą, Komisija užtikrina reikalingą likvidumą, remdamasi 11 metų mokėjimo planu, sudarytu konsultuojantis su atsakingomis Komisijos tarnybomis.

7.15.   TIKROJI VERTĖ

Įvertinta paskolų ir pasiskolintų sumų tikroji vertė nustatoma naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį. Parduoti laikomi vertybiniai popieriai yra nurodomi tikrąja verte, kuri lygi rinkos kainos ir sukauptų palūkanų sumai. Finansinių priemonių, įvertintų tikrąja verte naudojant realiomis rinkos kainomis arba palūkanų normomis nepagrįstą metodą, nėra. Daroma prielaida, kad su prekyba susijusių gautinų sumų nominalioji vertė, atėmus vertės sumažėjimo atidėjinį, ir nominalioji su prekyba susijusių mokėtinų sumų vertė apytiksliai lygi jų tikrosioms vertėms. Pinigų ir pinigų ekvivalentų, įskaitant einamąsias sąskaitas ir trumpalaikius indėlius (kurių terminas yra trumpesnis nei trys mėnesiai), tikroji vertė lygi jų apskaitinei vertei.

8.   SUSIJUSIŲ ŠALIŲ ATSKLEIDIMAS

Siekiant pateikti informaciją apie Europos Bendrijų aukščiausiojo rango vadovus, šie asmenys suskirstyti į penkias kategorijas.

| 1 kategorija | : | Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas. |
| --- | --- | --- |
| 2 kategorija | : | Tarybos generalinis sekretorius ir Komisijos pirmininko pavaduotojai |
| 3 kategorija | : | Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Pirmosios instancijos teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos Tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, Ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| 4 kategorija | : | Audito Rūmų pirmininkas ir nariai |
| 5 kategorija | : | institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai |

1 kategorija

1 kategorija

:

Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas.

2 kategorija

2 kategorija

:

Tarybos generalinis sekretorius ir Komisijos pirmininko pavaduotojai

3 kategorija

3 kategorija

:

Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Pirmosios instancijos teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos Tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, Ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

4 kategorija

4 kategorija

:

Audito Rūmų pirmininkas ir nariai

5 kategorija

5 kategorija

:

institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

| EUR |
| --- |
| Išmokos (vienam darbuotojui) | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| Bazinis atlyginimas (per mėn.) | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | 11 253,14 – 17 697,68 |
| Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Šeimos pašalpos: |
| Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.) | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 |
| Išlaikomo vaiko pašalpa | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 |
| Ikimokyklinė pašalpa | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 |
| Mokymosi pašalpa arba | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 |
| Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 |
| Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 500 – 810,74 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Reprezentacinės išlaidos | 1 418,07 | 0 – 911,38 | 500 – 607,71 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Metinės kelionių išlaidos | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Taip |
| Persikėlimas į valstybę narę: |
| Mokymosi pašalpa (7) | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| % nuo atlyg (7). | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % nuo atlyg. be k. k. | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % |
| Reprezentacinės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Pradėjus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo išlaidos | 48 845,58 | 44 244,20 | 35 395,36 – 39 819,76 | 38 227,00 – 40 704,66 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pabaigus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo grįžus išlaidos | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pereinamasis laikotarpis (% nuo o atlyg.) (8) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | Nėra duomenų |
| Sveikatos draudimas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Pasirinktinai |
| Pensijos (% nuo atlyg., neatskaičius mokesčių) | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % |
| Atskaitymai: |
| Bendrijos mokestis | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Specialus atlyginimo mokestis | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % |
| Atskaitymai pensijai | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 10,9 % |
| Asmenų skaičius 2008 12 31 | 2 | 6 | 92 | 27 | 81 |

EUR

Išmokos (vienam darbuotojui)

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Bazinis atlyginimas (per mėn.)

Bazinis atlyginimas

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

11 253,14 – 17 697,68

Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka

Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Šeimos pašalpos:

Šeimos pašalpos:

Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.)

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

Išlaikomo vaiko pašalpa

358,96

358,96

358,96

358,96

358,96

Ikimokyklinė pašalpa

87,69

87,69

87,69

87,69

87,69

Mokymosi pašalpa arba

243,55

243,55

243,55

243,55

243,55

Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje

487,10

487,10

487,10

487,10

487,10

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Nėra duomenų

Nėra duomenų

500 – 810,74

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

1 418,07

0 – 911,38

500 – 607,71

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Metinės kelionių išlaidos

Metinės kelionių išlaidos

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Taip

Persikėlimas į valstybę narę:

Persikėlimas į valstybę narę:

Mokymosi pašalpa (7)

7

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

% nuo atlyg (7).

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% nuo atlyg. be k. k.

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Pradėjus eiti pareigas:

Pradėjus eiti pareigas:

Įsikūrimo išlaidos

48 845,58

44 244,20

35 395,36 – 39 819,76

38 227,00 – 40 704,66

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pabaigus eiti pareigas:

Pabaigus eiti pareigas:

Įsikūrimo grįžus išlaidos

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pereinamasis laikotarpis (% nuo o atlyg.) (8)

8

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

Nėra duomenų

Sveikatos draudimas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Pasirinktinai

Pensijos (% nuo atlyg., neatskaičius mokesčių)

Pensijos

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Atskaitymai:

Atskaitymai:

Bendrijos mokestis

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Specialus atlyginimo mokestis

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

Atskaitymai pensijai

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

10,9 %

Asmenų skaičius 2008 12 31

Asmenų skaičius 2008 12 31

2

2

6

6

92

92

27

27

81

81

9.   ĮVYKIAI PO BALANSO DATOS

Šių ataskaitų tvirtinimo dieną Komisijos apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių reikšmingų įvykių, ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai parodyti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pirmiau pateikta informacija.

10.   KONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

A.   KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI

1.   Institucijos ir patariamieji organai

Regionų komitetas

Europos Sąjungos Taryba

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

Europos Komisija

Europos Audito Rūmai

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

Europos ombudsmenas

Europos Parlamentas

2.   Bendrijos agentūros

Europos rekonstrukcijos agentūra (9)

9

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

Europos aviacijos saugos agentūra

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

Europos profesinio mokymo plėtros centras

Europos aplinkos agentūra

Europos maisto saugos tarnyba

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

Europos jūrų saugumo agentūra

Europos vaistų agentūra

Europos cheminių medžiagų agentūra (10)

10

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) (10)

10

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

Europos mokymo fondas

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos priežiūros institucija (GNSS)

Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas)

Europos geležinkelių agentūra

Bendrijos augalų veislių tarnyba

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

3.   Vykdomosios įstaigos

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga (10)

10

4.   Kiti kontroliuojami subjektai

Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama)

Eurojustas (11)

11

Europos policijos koledžas (CEPOL) (11)

11

B.   BENDROSIOS ĮMONĖS

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (turima dalis/balsavimo teisės: 48,5 %)

Bendroji įmonė SESAR (turima dalis 91,73 %/balsavimo teisės: 65 %)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (turima dalis/balsavimo teisės: 91,6 %/49,3 %)

C.   ASOCIJUOTIEJI SUBJEKTAI

Europos investicijų fondas (turima dalis/balsavimo teisės: 27,43 %)

11.   NEKONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

Nors Bendrijos valdo toliau išvardytų subjektų turtą, jie neatitinka konsolidavimo reikalavimų ir todėl nėra įtraukti į konsoliduotąsias Europos Bendrijų ataskaitas.

11.1.   EUROPOS PLĖTROS FONDAS (EPF)

Europos plėtros fondas (EPF) yra pagrindinė Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalyse ir Užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) pagalbos priemonė. 1957 m. Romos sutartyje numatyta fondą įsteigti siekiant teikti techninę ir finansinę pagalbą, iš pradžių Afrikos šalims, kurios tuo metu dar buvo kolonijos ir su kuriomis kai kurias valstybes nares siejo istoriniai ryšiai.

Kiekvienas EPF sudaromas maždaug penkerių metų laikotarpiui. 9-asis EPF nustojo galioti 2008 m. liepos 1 d. įsigaliojus 10-ajam EPF.

EPF yra finansuojamas ne iš Bendrijų biudžeto, o tiesiogiai valstybių narių įnašais, dėl kurių susitariama derybose. Valstybės narės mokama suma, be kita ko, yra iš dalies pagrįsta jos BNP ir iš dalies jos istoriniais ryšiais su susijusiomis AKR šalimis ir UŠT. EPF išteklius valdo Komisija ir EIB.

EPF yra reglamentuojamas jo paties Finansiniu reglamentu (OL L 78, 2008 3 19, p. 1), kuriame numatytas fondo finansinių ataskaitų pateikimas atskirai nuo Bendrijų finansinių ataskaitų. EPF išorės kontrolę vykdo Audito Rūmai ir Parlamentas. Informaciniais tikslais pateikiamas 8, 9 ir 10-ojo EPF balansas ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaita.

Balansas. 8, 9 ir 10-ASIS EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 12 31 | 2007 12 31 |
| Trumpalaikis turtas: |
| Gautinos sumos | 17 | 8 |
| Grynasis išankstinis finansavimas | 918 | 957 |
| Kitas trumpalaikis turtas | (6) | (3) |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 290 | 388 |
| Iš viso turto | 1 219 | 1 350 |
| Trumpalaikiai įsipareigojimai: |
| Mokėtinos sumos | (702) | (704) |
| Iš viso įsipareigojimų | (702) | (704) |
| Grynasis turtas | 517 | 646 |
| Fondai ir rezervai |
| Pareikalautasis fondo kapitalas | 17 079 | 25 019 |
| Ekonominės veiklos metinis rezultatas | (3 030) | (3 256) |
| Iš ankstesnių metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai | (15 784) | (22 411) |
| Kiti rezervai | 2 252 | 1 294 |
| Grynasis turtas | 517 | 646 |

Mln. EUR

2008 12 31

2007 12 31

Trumpalaikis turtas:

Trumpalaikis turtas:

Gautinos sumos

17

8

Grynasis išankstinis finansavimas

918

957

Kitas trumpalaikis turtas

(6)

(3)

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

290

388

Iš viso turto

Iš viso turto

1 219

1 219

1 350

1 350

Trumpalaikiai įsipareigojimai:

Trumpalaikiai įsipareigojimai:

Mokėtinos sumos

(702)

(704)

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(702)

(702)

(704)

(704)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

517

517

646

646

Fondai ir rezervai

Fondai ir rezervai

Pareikalautasis fondo kapitalas

17 079

25 019

Ekonominės veiklos metinis rezultatas

(3 030)

(3 256)

Iš ankstesnių metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai

(15 784)

(22 411)

Kiti rezervai

2 252

1 294

Grynasis turtas

Grynasis turtas

517

517

646

646

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita. 8, 9 ir 10-ASIS EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Visos įplaukos | 23 | 0 |
| Veiklos išlaidos |
| Veiklos išlaidos: |
| Programuojama pagalba | 416 | 638 |
| Makroekonominė parama | 344 | 427 |
| Sektorių politika | 1 387 | 1 149 |
| AKR vidaus projektai | 517 | 382 |
| Palūkanų normų subsidijos | 2 | 1 |
| Neatidėliotina pagalba | 188 | 155 |
| Pagalba pabėgėliams | 6 | (6) |
| Rizikos kapitalas | 17 | 58 |
| STABEX | 25 | 98 |
| „Sysmin“ | 5 | 32 |
| Kitos su ankstesniais EPF susijusios pagalbos programos | 19 | 5 |
| Struktūriniai koregavimai | 0 | (6) |
| Skolos sumažinimas | (1) | 180 |
| Eksporto grąžinamosios išmokos | 42 | 84 |
| Institucinė parama | 35 | 30 |
| Kongo fondas | 2 | 17 |
| Iš viso veiklos išlaidų | 3 004 | 3 244 |
| Administracinės ir finansinės išlaidos | 58 | 31 |
| Pagrindinės veiklos perteklius (Deficitas) | (3 039) | (3 275) |
| Nepagrindinė veikla |
| Finansinės pajamos | 13 | 19 |
| Gautinų sumų vertės sumažėjimo nuostoliai | (4) | 0 |
| Nepagrindinės veiklos perteklius (Deficitas) | 9 | 19 |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | (3 030) | (3 256) |

Mln. EUR

2008

2007

Visos įplaukos

Visos įplaukos

23

23

0

0

Veiklos išlaidos

Veiklos išlaidos

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

Programuojama pagalba

416

638

Makroekonominė parama

344

427

Sektorių politika

1 387

1 149

AKR vidaus projektai

517

382

Palūkanų normų subsidijos

2

1

Neatidėliotina pagalba

188

155

Pagalba pabėgėliams

6

(6)

Rizikos kapitalas

17

58

STABEX

25

98

„Sysmin“

5

32

Kitos su ankstesniais EPF susijusios pagalbos programos

19

5

Struktūriniai koregavimai

0

(6)

Skolos sumažinimas

(1)

180

Eksporto grąžinamosios išmokos

42

84

Institucinė parama

35

30

Kongo fondas

2

17

Iš viso veiklos išlaidų

Iš viso veiklos išlaidų

3 004

3 004

3 244

3 244

Administracinės ir finansinės išlaidos

Administracinės ir finansinės išlaidos

58

58

31

31

Pagrindinės veiklos perteklius (Deficitas)

Pagrindinės veiklos perteklius (Deficitas)

(3 039)

(3 039)

(3 275)

(3 275)

Nepagrindinė veikla

Nepagrindinė veikla

Finansinės pajamos

13

19

Gautinų sumų vertės sumažėjimo nuostoliai

(4)

0

Nepagrindinės veiklos perteklius (Deficitas)

Nepagrindinės veiklos perteklius (Deficitas)

9

9

19

19

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

(3 030)

(3 030)

(3 256)

(3 256)

11.2.   SVEIKATOS DRAUDIMO SISTEMA

Sveikatos draudimo sistema – tai sistema, kuria užtikrinamas medicininės pagalbos teikimas įvairių Europos Bendrijų įstaigų darbuotojams. Sistemos lėšos yra jos pačios turtas ir jų Europos Bendrijos nekontroliuoja, nors sistemos finansinį turtą valdo Komisija. Sistemą finansuojama jos narių (darbuotojų) ir darbdavių (institucijų, agentūrų arba įstaigų) įmokomis. Atsiradęs perteklius paliekamas sistemoje.

Sistemą sudaro keturios atskiros dalys: pagrindinė sistema, apimanti Europos Bendrijų institucijų ir agentūrų darbuotojus, ir trys mažesnės sistemos, apimančios Florencijos Europos universiteto darbuotojus, Europos mokyklas ir už EB ribų dirbančius darbuotojus, pvz., ES delegacijų darbuotojus. Visas sistemos turtas 2008 m. gruodžio 31 d. sudarė 288 mln. EUR (2007 m. – 287 mln. EUR).

II DALIS

EUROPOS BENDRIJŲ KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

| A. | Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos: |
| --- | --- |

A.

Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos:

| 1. | Biudžeto rezultatai |
| --- | --- |

1.

Biudžeto rezultatai

| 2. | Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita |
| --- | --- |

2.

Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita

Įplaukos

Įplaukos

| 3. | Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė |
| --- | --- |

3.

Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė

Išlaidos

Išlaidos

| 4. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

4.

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| 5. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

5.

Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| 6. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

6.

Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| 7. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

7.

Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| 8. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

8.

Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją

| 9. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritis |
| --- | --- |

9.

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritis

| 10. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis |
| --- | --- |

10.

Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis

| 11. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis |
| --- | --- |

11.

Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis

| 12. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal politikos sritis |
| --- | --- |

12.

Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal politikos sritis

| 13. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritis |
| --- | --- |

13.

Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritis

Institucijos

Institucijos

| 14. | Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal institucijas |
| --- | --- |

14.

Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal institucijas

| 15. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal institucijas |
| --- | --- |

15.

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal institucijas

Agentūros

Agentūros

| 16. | Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos |
| --- | --- |

16.

Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos

| 17. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūras |
| --- | --- |

17.

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūras

| 18. | Biudžeto rezultatas, įskaitant agentūras |
| --- | --- |

18.

Biudžeto rezultatas, įskaitant agentūras

| B. | Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

B.

Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

| 1. | Biudžeto principai, struktūra ir asignavimai |
| --- | --- |

1.

Biudžeto principai, struktūra ir asignavimai

| 2. | Biudžeto vykdymo ataskaitų paaiškinimas |
| --- | --- |

2.

Biudžeto vykdymo ataskaitų paaiškinimas

A SKIRSNIS. KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS (12)

12

BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAI

1.   2008 M. BIUDŽETO REZULTATAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | ELPA–EEE | Europos Bendrijos | Iš viso 2008 | Iš viso 2007 |
| Finansinių metų įplaukos | 199 | 121 385 | 121 584 | 117 563 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (184) | (115 366) | (115 550) | (113 028) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | 0 | (3 912) | (3 912) | (3 114) |
| ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų | (2) | 0 | (2) | (2) |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 1 | 187 | 188 | 246 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | 0 | (498) | (498) | (123) |
| Biudžeto vykdymo rezultatas | 14 | 1 796 | 1 810 | 1 542 |

Mln. EUR

ELPA–EEE

Europos Bendrijos

Iš viso 2008

Iš viso 2007

Finansinių metų įplaukos

199

121 385

121 584

121 584

117 563

117 563

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(184)

(115 366)

(115 550)

(115 550)

(113 028)

(113 028)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

0

(3 912)

(3 912)

(3 912)

(3 114)

(3 114)

ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų

(2)

0

(2)

(2)

(2)

(2)

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

1

187

188

188

246

246

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

0

(498)

(498)

(498)

(123)

(123)

Biudžeto vykdymo rezultatas

Biudžeto vykdymo rezultatas

14

14

1 796

1 796

1 810

1 810

1 542

1 542

Europos Bendrijų biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais metais.

2.   BIUŽDETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Pavadinimas | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Skirtumas Galutinės - Faktinės | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Nuosavi ištekliai | 118 922 | 108 323 | 110 008 | 108 649 | – 326 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai | 126 | 4 160 | 4 174 | 4 174 | –14 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Įplaukos, gautos iš Bendrijos institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų | 1 029 | 1 029 | 984 | 977 | 52 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos | 81 | 81 | 443 | 353 | – 272 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas | 10 | 356 | 5 967 | 5 564 | –5 208 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos | 123 | 1 766 | 11 733 | 1 794 | –28 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Skolinimosi ir skolinimo veikla | 26 | 26 | 61 | 34 | –8 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Įvairios įplaukos | 30 | 30 | 71 | 39 | –9 | 129,19 % | 32 |
| Iš viso | 120 347 | 115 771 | 133 441 | 121 584 | –5 813 | 105,02 % | 11 856 |

Mln. EUR

Pavadinimas

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Skirtumas Galutinės - Faktinės

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Nuosavi ištekliai

118 922

108 323

110 008

108 649

– 326

100,30 %

1 358

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

126

4 160

4 174

4 174

–14

100,34 %

0

4.

Įplaukos, gautos iš Bendrijos institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų

1 029

1 029

984

977

52

94,96 %

7

5.

Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

81

81

443

353

– 272

435,29 %

90

6.

Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas

10

356

5 967

5 564

–5 208

1 562,84 %

403

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

1 766

11 733

1 794

–28

101,61 %

9 938

8.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

26

26

61

34

–8

130,07 %

27

9.

Įvairios įplaukos

30

30

71

39

–9

129,19 %

32

Iš viso

Iš viso

120 347

120 347

115 771

115 771

133 441

133 441

121 584

121 584

–5 813

–5 813

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

IŠLAIDOS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas (13) | Atlikti mokėjimai | Skirtumas Galutinės - Faktinės | % | Į 2009 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Tvarusis augimas | 50 324 | 47 743 | 45 611 | 2 132 | 95,53 % | 1 431 | 701 |
| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 53 177 | 59 431 | 54 813 | 4 619 | 92,23 % | 4 361 | 258 |
| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 241 | 1 533 | 1 311 | 223 | 85,48 % | 91 | 131 |
| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 8 113 | 8 252 | 7 311 | 941 | 88,60 % | 527 | 414 |
| 5. | Administravimas | 7 284 | 8 494 | 7 292 | 1 201 | 85,86 % | 922 | 279 |
| 6. | Kompensacijos | 207 | 207 | 207 | 0 | 100,00 % | 0 | 0 |
| Iš viso | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas (13)

13

Atlikti mokėjimai

Skirtumas Galutinės - Faktinės

%

Į 2009 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Tvarusis augimas

50 324

47 743

45 611

2 132

95,53 %

1 431

701

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

53 177

59 431

54 813

4 619

92,23 %

4 361

258

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 241

1 533

1 311

223

85,48 %

91

131

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

8 113

8 252

7 311

941

88,60 %

527

414

5.

Administravimas

7 284

8 494

7 292

1 201

85,86 %

922

279

6.

Kompensacijos

207

207

207

0

100,00 %

0

0

Iš viso

Iš viso

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

IŠLAIDOS PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas (14) | Atlikti mokėjimai | Skirtumas Galutinės - Faktinės | % | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 414 | 358 | 286 | 72 | 79,85 % | 18 | 55 |
| 02 | Įmonės | 533 | 603 | 477 | 126 | 79,14 % | 64 | 61 |
| 03 | Konkurencija | 79 | 104 | 87 | 16 | 84,45 % | 14 | 2 |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 11 137 | 9 415 | 9 092 | 323 | 96,57 % | 26 | 297 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 52 459 | 58 508 | 53 803 | 4 705 | 91,96 % | 4 500 | 205 |
| 06 | Energetika ir transportas | 1 910 | 2 169 | 1 785 | 384 | 82,29 % | 127 | 257 |
| 07 | Aplinka | 298 | 319 | 264 | 55 | 82,67 % | 26 | 30 |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 4 112 | 5 146 | 4 439 | 708 | 86,24 % | 686 | 22 |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 1 549 | 1 890 | 1 708 | 181 | 90,41 % | 171 | 11 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 372 | 672 | 389 | 282 | 57,98 % | 269 | 13 |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 846 | 932 | 879 | 53 | 94,35 % | 8 | 44 |
| 12 | Vidaus rinka | 61 | 69 | 58 | 11 | 84,35 % | 8 | 3 |
| 13 | Regioninė politika | 30 655 | 27 891 | 27 674 | 217 | 99,22 % | 195 | 22 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 108 | 121 | 105 | 16 | 87,01 % | 10 | 5 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 1 345 | 1 555 | 1 378 | 177 | 88,62 % | 147 | 30 |
| 16 | Komunikacija | 197 | 224 | 186 | 38 | 83,23 % | 18 | 19 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 501 | 604 | 515 | 89 | 85,32 % | 38 | 50 |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 589 | 550 | 445 | 105 | 80,88 % | 20 | 85 |
| 19 | Išorės santykiai | 3 338 | 3 604 | 3 449 | 155 | 95,71 % | 72 | 83 |
| 20 | Prekyba | 77 | 85 | 75 | 10 | 88,35 % | 7 | 3 |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 1 179 | 1 401 | 1 229 | 172 | 87,74 % | 119 | 53 |
| 22 | Plėtra | 1 832 | 1 642 | 1 555 | 88 | 94,65 % | 58 | 30 |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 773 | 904 | 895 | 9 | 99,06 % | 7 | 2 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 70 | 76 | 63 | 13 | 82,42 % | 6 | 8 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 178 | 201 | 177 | 24 | 88,05 % | 21 | 3 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 972 | 1 182 | 971 | 211 | 82,17 % | 171 | 40 |
| 27 | Biudžetas | 275 | 284 | 263 | 20 | 92,84 % | 12 | 9 |
| 28 | Auditas | 10 | 12 | 10 | 1 | 89,25 % | 1 | 0 |
| 29 | Statistika | 107 | 130 | 110 | 21 | 84,07 % | 15 | 6 |
| 30 | Pensijos | 1 087 | 1 081 | 1 049 | 31 | 97,13 % | 0 | 31 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 368 | 462 | 410 | 52 | 88,75 % | 47 | 5 |
| 40 | Rezervai | 239 | 171 | 0 | 171 | 0,00 % | 0 | 171 |
| 90 | Kitos institucijos | 2 674 | 3 298 | 2 717 | 581 | 82,38 % | 453 | 128 |
| Iš viso | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

Mln. EUR

Politikos sritis

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas (14)

14

Atlikti mokėjimai

Skirtumas Galutinės - Faktinės

%

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

414

358

286

72

79,85 %

18

55

02

Įmonės

533

603

477

126

79,14 %

64

61

03

Konkurencija

79

104

87

16

84,45 %

14

2

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 137

9 415

9 092

323

96,57 %

26

297

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

52 459

58 508

53 803

4 705

91,96 %

4 500

205

06

Energetika ir transportas

1 910

2 169

1 785

384

82,29 %

127

257

07

Aplinka

298

319

264

55

82,67 %

26

30

08

Moksliniai tyrimai

4 112

5 146

4 439

708

86,24 %

686

22

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 549

1 890

1 708

181

90,41 %

171

11

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

372

672

389

282

57,98 %

269

13

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

846

932

879

53

94,35 %

8

44

12

Vidaus rinka

61

69

58

11

84,35 %

8

3

13

Regioninė politika

30 655

27 891

27 674

217

99,22 %

195

22

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

108

121

105

16

87,01 %

10

5

15

Švietimas ir kultūra

1 345

1 555

1 378

177

88,62 %

147

30

16

Komunikacija

197

224

186

38

83,23 %

18

19

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

501

604

515

89

85,32 %

38

50

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

589

550

445

105

80,88 %

20

85

19

Išorės santykiai

3 338

3 604

3 449

155

95,71 %

72

83

20

Prekyba

77

85

75

10

88,35 %

7

3

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 179

1 401

1 229

172

87,74 %

119

53

22

Plėtra

1 832

1 642

1 555

88

94,65 %

58

30

23

Humanitarinė pagalba

773

904

895

9

99,06 %

7

2

24

Kova su sukčiavimu

70

76

63

13

82,42 %

6

8

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

178

201

177

24

88,05 %

21

3

26

Komisijos vykdomas administravimas

972

1 182

971

211

82,17 %

171

40

27

Biudžetas

275

284

263

20

92,84 %

12

9

28

Auditas

10

12

10

1

89,25 %

1

0

29

Statistika

107

130

110

21

84,07 %

15

6

30

Pensijos

1 087

1 081

1 049

31

97,13 %

0

31

31

Kalbos tarnybos

368

462

410

52

88,75 %

47

5

40

Rezervai

239

171

0

171

0,00 %

0

171

90

Kitos institucijos

2 674

3 298

2 717

581

82,38 %

453

128

Iš viso

Iš viso

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

3.   2008 M. BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 1; | Nuosavi ištekliai | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Įplaukos, gautos iš Bendrijos institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų | 1 029 | 1 029 | 975 | 9 | 984 | 970 | 7 | 977 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos | 81 | 81 | 359 | 83 | 443 | 330 | 23 | 353 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas | 10 | 356 | 5 760 | 207 | 5 967 | 5 467 | 96 | 5 564 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos | 123 | 1 766 | 3 284 | 8 449 | 11 733 | 146 | 1 648 | 1 794 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Skolinimosi ir skolinimo veikla | 26 | 26 | 61 | 0 | 61 | 34 | 0 | 34 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Įvairios įplaukos | 30 | 30 | 30 | 41 | 71 | 26 | 13 | 39 | 129,19 % | 32 |
| Iš viso | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

1;

Nuosavi ištekliai

118 922

108 323

108 593

1 415

110 008

107 313

1 336

108 649

100,30 %

1 358

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

126

4 160

4 175

0

4 174

4 174

0

4 174

100,34 %

0

4.

Įplaukos, gautos iš Bendrijos institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų

1 029

1 029

975

9

984

970

7

977

94,96 %

7

5.

Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

81

81

359

83

443

330

23

353

435,29 %

90

6.

Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas

10

356

5 760

207

5 967

5 467

96

5 564

1 562,84 %

403

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

1 766

3 284

8 449

11 733

146

1 648

1 794

101,61 %

9 938

8.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

26

26

61

0

61

34

0

34

130,07 %

27

9.

Įvairios įplaukos

30

30

30

41

71

26

13

39

129,19 %

32

Iš viso

Iš viso

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

1 antraštinės dalies išskaidymas. Nuosavi ištekliai

| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 10. | Žemės ūkio muitai | 1 683 | 1 283 | 1 237 | 390 | 1 628 | 887 | 390 | 1 278 | 99,59 % | 350 |
| 11. | Cukraus mokesčiai | 633 | 708 | 708 | 28 | 736 | 680 | 28 | 708 | 100,01 % | 28 |
| 12. | Muitai | 16 432 | 14 946 | 15 289 | 989 | 16 278 | 14 380 | 918 | 15 297 | 102,35 % | 980 |
| 13. | PVM | 19 096 | 18 097 | 17 964 | 2 | 17 966 | 17 966 | 0 | 17 966 | 99,28 % | 0 |
| 14. | BNP | 81 078 | 73 290 | 73 008 | 7 | 73 015 | 73 015 | 0 | 73 015 | 99,62 % | 0 |
| 15. | Biudžeto disbalanso korekcija | 0 | 0 | 387 | –2 | 385 | 385 | 0 | 385 | | 0 |
| Iš viso | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

10.

Žemės ūkio muitai

1 683

1 283

1 237

390

1 628

887

390

1 278

99,59 %

350

11.

Cukraus mokesčiai

633

708

708

28

736

680

28

708

100,01 %

28

12.

Muitai

16 432

14 946

15 289

989

16 278

14 380

918

15 297

102,35 %

980

13.

PVM

19 096

18 097

17 964

2

17 966

17 966

0

17 966

99,28 %

0

14.

BNP

81 078

73 290

73 008

7

73 015

73 015

0

73 015

99,62 %

0

15.

Biudžeto disbalanso korekcija

0

0

387

–2

385

385

0

385

0

Iš viso

Iš viso

118 922

118 922

108 323

108 323

108 593

108 593

1 415

1 415

110 008

110 008

107 313

107 313

1 336

1 336

108 649

108 649

100,30 %

100,30 %

1 358

1 358

3 antraštinės dalies išskaidymas. Turimi pertekliai

| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 30. | Praėjusiųjų metų perteklius | 126 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 100,00 % | 0 |
| 31. | PVM perteklius | 0 | 1 043 | 1 042 | 0 | 1 041 | 1 041 | 0 | 1 041 | 99,88 % | 0 |
| 32. | BNP perteklius | 0 | 1 463 | 1 462 | 0 | 1 462 | 1 462 | 0 | 1 462 | 99,97 % | 0 |
| 34. | Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | | 0 |
| 35. | Korekcija Jungtinės Karalystės naudai | 0 | 0 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | | 0 |
| Iš viso | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

30.

Praėjusiųjų metų perteklius

126

1 655

1 655

0

1 655

1 655

0

1 655

100,00 %

0

31.

PVM perteklius

0

1 043

1 042

0

1 041

1 041

0

1 041

99,88 %

0

32.

BNP perteklius

0

1 463

1 462

0

1 462

1 462

0

1 462

99,97 %

0

34.

Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje

0

0

1

0

1

1

0

1

0

35.

Korekcija Jungtinės Karalystės naudai

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Iš viso

Iš viso

126

126

4 160

4 160

4 175

4 175

0

0

4 174

4 174

4 174

4 174

0

0

4 174

4 174

100,34 %

100,34 %

0

0

4.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Tvarusis augimas | 57 964 | 378 | 133 | 1 405 | 1 537 | 59 879 | 50 324 | –4 571 | 183 | 1 807 | 1 990 | 47 743 |
| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 55 041 | 524 | 1 363 | 6 110 | 7 473 | 63 038 | 53 177 | 130 | 47 | 6 077 | 6 124 | 59 431 |
| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 343 | 283 | 2 | 95 | 96 | 1 722 | 1 241 | 81 | 93 | 118 | 211 | 1 533 |
| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 7 311 | 240 | 102 | 320 | 422 | 7 973 | 8 113 | – 212 | 83 | 268 | 351 | 8 252 |
| 5 | Administravimas | 7 284 | –5 | 119 | 397 | 516 | 7 795 | 7 284 | –3 | 786 | 426 | 1 212 | 8 494 |
| 6 | Kompensacijos | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 |
| Iš viso | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Tvarusis augimas

57 964

378

133

1 405

1 537

59 879

50 324

–4 571

183

1 807

1 990

47 743

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

55 041

524

1 363

6 110

7 473

63 038

53 177

130

47

6 077

6 124

59 431

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 343

283

2

95

96

1 722

1 241

81

93

118

211

1 533

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

7 311

240

102

320

422

7 973

8 113

– 212

83

268

351

8 252

5

Administravimas

7 284

–5

119

397

516

7 795

7 284

–3

786

426

1 212

8 494

6

Kompensacijos

207

0

0

0

0

207

207

0

0

0

0

207

Iš viso

Iš viso

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

5.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2009 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Tvarusis augimas | 59 879 | 57 779 | 133 | 603 | 58 514 | 97,72 % | 801 | 19 | 820 | 1,37 % | 544 | 0 | 1 | 545 | 0,91 % |
| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 63 038 | 55 405 | 1 363 | 2 539 | 59 307 | 94,08 % | 3 571 | 0 | 3 571 | 5,67 % | 160 | 0 | 0 | 160 | 0,25 % |
| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 722 | 1 520 | 2 | 44 | 1 565 | 90,90 % | 51 | 83 | 133 | 7,74 % | 23 | 0 | 0 | 23 | 1,36 % |
| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 7 973 | 7 255 | 102 | 155 | 7 513 | 94,23 % | 165 | 271 | 435 | 5,46 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 0,32 % |
| 5 | Administravimas | 7 795 | 7 096 | 119 | 212 | 7 427 | 95,27 % | 183 | 8 | 191 | 2,45 % | 175 | 0 | 3 | 177 | 2,28 % |
| 6 | Kompensacijos | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Iš viso | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2009 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Tvarusis augimas

59 879

57 779

133

603

58 514

97,72 %

801

19

820

1,37 %

544

0

1

545

0,91 %

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

63 038

55 405

1 363

2 539

59 307

94,08 %

3 571

0

3 571

5,67 %

160

0

0

160

0,25 %

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 722

1 520

2

44

1 565

90,90 %

51

83

133

7,74 %

23

0

0

23

1,36 %

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

7 973

7 255

102

155

7 513

94,23 %

165

271

435

5,46 %

25

0

0

25

0,32 %

5

Administravimas

7 795

7 096

119

212

7 427

95,27 %

183

8

191

2,45 %

175

0

3

177

2,28 %

6

Kompensacijos

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Iš viso

Iš viso

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

6.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2009 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Tvarusis augimas | 47 743 | 44 912 | 147 | 553 | 45 611 | 95,53 % | 148 | 33 | 1 250 | 1 431 | 3,00 % | 661 | 36 | 4 | 701 | 1,47 % |
| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 59 431 | 52 230 | 37 | 2 546 | 54 813 | 92,23 % | 45 | 784 | 3 532 | 4 361 | 7,34 % | 248 | 10 | 0 | 258 | 0,43 % |
| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 533 | 1 203 | 59 | 49 | 1 311 | 85,48 % | 9 | 13 | 69 | 91 | 5,96 % | 97 | 34 | 1 | 131 | 8,56 % |
| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 8 252 | 7 125 | 65 | 120 | 7 311 | 88,60 % | 55 | 325 | 147 | 527 | 6,39 % | 396 | 18 | 0 | 414 | 5,01 % |
| 5 | Administravimas | 8 494 | 6 399 | 686 | 207 | 7 292 | 85,86 % | 694 | 12 | 217 | 922 | 10,86 % | 176 | 100 | 3 | 279 | 3,28 % |
| 6 | Kompensacijos | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Iš viso | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2009 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16=15/1

1

Tvarusis augimas

47 743

44 912

147

553

45 611

95,53 %

148

33

1 250

1 431

3,00 %

661

36

4

701

1,47 %

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

59 431

52 230

37

2 546

54 813

92,23 %

45

784

3 532

4 361

7,34 %

248

10

0

258

0,43 %

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 533

1 203

59

49

1 311

85,48 %

9

13

69

91

5,96 %

97

34

1

131

8,56 %

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

8 252

7 125

65

120

7 311

88,60 %

55

325

147

527

6,39 %

396

18

0

414

5,01 %

5

Administravimas

8 494

6 399

686

207

7 292

85,86 %

694

12

217

922

10,86 %

176

100

3

279

3,28 %

6

Kompensacijos

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Iš viso

Iš viso

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

7.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesnių metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Iš ankstesnių metų perkelti įsipareigojimai | Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| 1 | Tvarusis augimas | 107 519 | – 614 | –41 378 | 65 526 | 58 514 | –4 233 | –6 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 9 905 | – 274 | –5 650 | 3 982 | 59 307 | –49 163 | 0 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 353 | –77 | – 477 | 800 | 1 565 | – 834 | 0 | 732 | 1 531 |
| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 19 250 | – 610 | –5 636 | 13 003 | 7 513 | –1 675 | –2 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Administravimas | 713 | –99 | – 583 | 31 | 7 427 | –6 709 | –1 | 717 | 747 |
| 6 | Kompensacijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | – 207 | 0 | 0 | 0 |
| Iš viso | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

Mln. EUR

Mln. EUR

Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesnių metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Finansinės programos išlaidų kategorija

Iš ankstesnių metų perkelti įsipareigojimai

Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

1

Tvarusis augimas

107 519

– 614

–41 378

65 526

58 514

–4 233

–6

54 275

119 802

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

9 905

– 274

–5 650

3 982

59 307

–49 163

0

10 144

14 125

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 353

–77

– 477

800

1 565

– 834

0

732

1 531

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

19 250

– 610

–5 636

13 003

7 513

–1 675

–2

5 836

18 840

5

Administravimas

713

–99

– 583

31

7 427

–6 709

–1

717

747

6

Kompensacijos

0

0

0

0

207

– 207

0

0

0

Iš viso

Iš viso

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

8.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS IR FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Iš viso |
| 1 | Tvarusis augimas | 666 | 527 | 1 045 | 2 113 | 5 461 | 25 078 | 30 637 | 54 275 | 119 802 |
| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 95 | 36 | 41 | 65 | 205 | 2 545 | 995 | 10 144 | 14 125 |
| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 10 | 12 | 23 | 61 | 92 | 167 | 435 | 732 | 1 531 |
| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 933 | 579 | 735 | 1 148 | 2 022 | 4 033 | 3 553 | 5 836 | 18 840 |
| 5 | Administravimas | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 717 | 748 |
| Iš viso | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Iš viso

1

Tvarusis augimas

666

527

1 045

2 113

5 461

25 078

30 637

54 275

119 802

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

95

36

41

65

205

2 545

995

10 144

14 125

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

10

12

23

61

92

167

435

732

1 531

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

933

579

735

1 148

2 022

4 033

3 553

5 836

18 840

5

Administravimas

1

0

0

0

0

0

30

717

748

Iš viso

Iš viso

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

9.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimas, taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimas, taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 396 | – 127 | 0 | 15 | 15 | 284 | 414 | –77 | 5 | 15 | 20 | 358 |
| 02 | Įmonės | 599 | –3 | 0 | 63 | 63 | 659 | 533 | –22 | 19 | 72 | 91 | 603 |
| 03 | Konkurencija | 78 | 14 | 0 | 3 | 3 | 96 | 79 | 14 | 7 | 3 | 11 | 104 |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 11 485 | – 452 | 15 | 13 | 28 | 11 062 | 11 137 | –1 753 | 19 | 12 | 31 | 9 415 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 53 703 | 369 | 1 409 | 6 089 | 7 498 | 61 570 | 52 459 | –75 | 61 | 6 062 | 6 123 | 58 508 |
| 06 | Energetika ir transportas | 2 806 | 0 | 0 | 88 | 88 | 2 894 | 1 910 | 56 | 67 | 135 | 202 | 2 169 |
| 07 | Aplinka | 403 | 0 | 0 | 23 | 23 | 426 | 298 | –13 | 16 | 18 | 34 | 319 |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 4 045 | 3 | 0 | 599 | 599 | 4 647 | 4 112 | 104 | 43 | 887 | 930 | 5 146 |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 1 494 | –1 | 0 | 142 | 142 | 1 635 | 1 549 | 63 | 14 | 263 | 277 | 1 890 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 361 | 0 | 0 | 347 | 347 | 708 | 372 | –10 | 34 | 275 | 309 | 672 |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 991 | 23 | 2 | 4 | 6 | 1 021 | 846 | 71 | 9 | 5 | 15 | 932 |
| 12 | Vidaus rinka | 61 | 0 | 0 | 2 | 2 | 64 | 61 | 0 | 6 | 2 | 8 | 69 |
| 13 | Regioninė politika | 35 987 | 1 204 | 134 | 10 | 144 | 37 335 | 30 655 | –2 780 | 13 | 3 | 16 | 27 891 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 125 | 0 | 0 | 3 | 3 | 128 | 108 | 3 | 6 | 3 | 10 | 121 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 1 335 | 0 | 0 | 213 | 213 | 1 548 | 1 345 | –49 | 17 | 241 | 259 | 1 555 |
| 16 | Komunikacija | 207 | 1 | 0 | 4 | 4 | 211 | 197 | 3 | 19 | 4 | 23 | 224 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 554 | 130 | 0 | 20 | 20 | 703 | 501 | 50 | 26 | 27 | 53 | 604 |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 784 | 2 | 2 | 17 | 19 | 805 | 589 | – 146 | 90 | 16 | 106 | 550 |
| 19 | Išorės santykiai | 3 974 | 100 | 2 | 75 | 76 | 4 151 | 3 338 | 161 | 45 | 60 | 105 | 3 604 |
| 20 | Prekyba | 78 | –1 | 0 | 2 | 2 | 80 | 77 | 0 | 5 | 2 | 8 | 85 |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 1 317 | 259 | 22 | 161 | 183 | 1 759 | 1 179 | 39 | 31 | 152 | 183 | 1 401 |
| 22 | Plėtra | 1 093 | 28 | 14 | 82 | 96 | 1 217 | 1 832 | – 255 | 11 | 54 | 65 | 1 642 |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 770 | 180 | 0 | 8 | 8 | 958 | 773 | 116 | 6 | 8 | 14 | 904 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 74 | 70 | 1 | 6 | 0 | 6 | 76 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 178 | 1 | 0 | 7 | 7 | 186 | 178 | 1 | 15 | 7 | 22 | 201 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 969 | –8 | 0 | 89 | 89 | 1 051 | 972 | –2 | 120 | 91 | 211 | 1 182 |
| 27 | Biudžetas | 275 | –5 | 0 | 5 | 5 | 275 | 275 | –5 | 9 | 5 | 14 | 284 |
| 28 | Auditas | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 10 | 0 | 1 | 0 | 1 | 12 |
| 29 | Statistika | 127 | –1 | 0 | 9 | 9 | 135 | 107 | 3 | 7 | 13 | 20 | 130 |
| 30 | Pensijos | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 368 | –2 | 0 | 68 | 68 | 435 | 368 | –2 | 28 | 68 | 96 | 462 |
| 40 | Rezervai | 739 | – 288 | 0 | 0 | 0 | 452 | 239 | –68 | 0 | 0 | 0 | 171 |
| 90 | Kitos institucijos | 2 674 | 0 | 119 | 162 | 281 | 2 955 | 2 674 | 0 | 434 | 190 | 624 | 3 298 |
| Iš viso | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

Mln. EUR

Politikos sritis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimas, taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimas, taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

396

– 127

0

15

15

284

414

–77

5

15

20

358

02

Įmonės

599

–3

0

63

63

659

533

–22

19

72

91

603

03

Konkurencija

78

14

0

3

3

96

79

14

7

3

11

104

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 485

– 452

15

13

28

11 062

11 137

–1 753

19

12

31

9 415

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

53 703

369

1 409

6 089

7 498

61 570

52 459

–75

61

6 062

6 123

58 508

06

Energetika ir transportas

2 806

0

0

88

88

2 894

1 910

56

67

135

202

2 169

07

Aplinka

403

0

0

23

23

426

298

–13

16

18

34

319

08

Moksliniai tyrimai

4 045

3

0

599

599

4 647

4 112

104

43

887

930

5 146

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 494

–1

0

142

142

1 635

1 549

63

14

263

277

1 890

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

361

0

0

347

347

708

372

–10

34

275

309

672

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

991

23

2

4

6

1 021

846

71

9

5

15

932

12

Vidaus rinka

61

0

0

2

2

64

61

0

6

2

8

69

13

Regioninė politika

35 987

1 204

134

10

144

37 335

30 655

–2 780

13

3

16

27 891

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

125

0

0

3

3

128

108

3

6

3

10

121

15

Švietimas ir kultūra

1 335

0

0

213

213

1 548

1 345

–49

17

241

259

1 555

16

Komunikacija

207

1

0

4

4

211

197

3

19

4

23

224

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

554

130

0

20

20

703

501

50

26

27

53

604

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

784

2

2

17

19

805

589

– 146

90

16

106

550

19

Išorės santykiai

3 974

100

2

75

76

4 151

3 338

161

45

60

105

3 604

20

Prekyba

78

–1

0

2

2

80

77

0

5

2

8

85

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 317

259

22

161

183

1 759

1 179

39

31

152

183

1 401

22

Plėtra

1 093

28

14

82

96

1 217

1 832

– 255

11

54

65

1 642

23

Humanitarinė pagalba

770

180

0

8

8

958

773

116

6

8

14

904

24

Kova su sukčiavimu

75

0

0

0

0

74

70

1

6

0

6

76

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

178

1

0

7

7

186

178

1

15

7

22

201

26

Komisijos vykdomas administravimas

969

–8

0

89

89

1 051

972

–2

120

91

211

1 182

27

Biudžetas

275

–5

0

5

5

275

275

–5

9

5

14

284

28

Auditas

10

0

0

0

0

11

10

0

1

0

1

12

29

Statistika

127

–1

0

9

9

135

107

3

7

13

20

130

30

Pensijos

1 087

–6

0

0

0

1 081

1 087

–6

0

0

0

1 081

31

Kalbos tarnybos

368

–2

0

68

68

435

368

–2

28

68

96

462

40

Rezervai

739

– 288

0

0

0

452

239

–68

0

0

0

171

90

Kitos institucijos

2 674

0

119

162

281

2 955

2 674

0

434

190

624

3 298

Iš viso

Iš viso

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

10.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2009 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 284 | 265 | 0 | 14 | 279 | 98,05 % | 1 | 0 | 1 | 0,46 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,49 % |
| 02 | Įmonės | 659 | 588 | 0 | 32 | 620 | 94,08 % | 31 | 0 | 31 | 4,72 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,20 % |
| 03 | Konkurencija | 96 | 92 | 0 | 2 | 94 | 97,78 % | 2 | 0 | 2 | 1,60 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,62 % |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 11 062 | 11 009 | 15 | 5 | 11 030 | 99,71 % | 7 | 2 | 9 | 0,08 % | 22 | 0 | 0 | 23 | 0,21 % |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 61 570 | 53 962 | 1 409 | 2 534 | 57 905 | 94,05 % | 3 555 | 0 | 3 555 | 5,77 % | 109 | 0 | 0 | 109 | 0,18 % |
| 06 | Energetika ir transportas | 2 894 | 2 796 | 0 | 34 | 2 830 | 97,79 % | 54 | 1 | 55 | 1,89 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 0,32 % |
| 07 | Aplinka | 426 | 389 | 0 | 5 | 394 | 92,58 % | 17 | 0 | 17 | 4,10 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 3,32 % |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 4 647 | 4 043 | 0 | 313 | 4 355 | 93,73 % | 287 | 0 | 287 | 6,17 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,10 % |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 1 635 | 1 489 | 0 | 80 | 1 569 | 95,96 % | 62 | 0 | 62 | 3,82 % | 3 | 0 | 0 | 4 | 0,22 % |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 708 | 355 | 0 | 48 | 403 | 56,94 % | 299 | 0 | 299 | 42,18 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,88 % |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 1 021 | 971 | 2 | 1 | 975 | 95,46 % | 3 | 0 | 4 | 0,35 % | 43 | 0 | 0 | 43 | 4,19 % |
| 12 | Vidaus rinka | 64 | 61 | 0 | 1 | 63 | 98,08 % | 1 | 0 | 1 | 1,51 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,41 % |
| 13 | Regioninė politika | 37 335 | 37 148 | 134 | 9 | 37 291 | 99,88 % | 1 | 24 | 25 | 0,07 % | 19 | 0 | 0 | 19 | 0,05 % |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 128 | 118 | 0 | 2 | 119 | 93,07 % | 2 | 0 | 2 | 1,37 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 5,56 % |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 1 548 | 1 328 | 0 | 104 | 1 432 | 92,52 % | 109 | 0 | 109 | 7,04 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,44 % |
| 16 | Komunikacija | 211 | 204 | 0 | 2 | 207 | 97,97 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 1,42 % |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 703 | 678 | 0 | 12 | 690 | 98,15 % | 8 | 0 | 8 | 1,13 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,72 % |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 805 | 695 | 2 | 8 | 704 | 87,51 % | 9 | 75 | 84 | 10,47 % | 16 | 0 | 0 | 16 | 2,02 % |
| 19 | Išorės santykiai | 4 151 | 4 043 | 2 | 45 | 4 090 | 98,54 % | 29 | 0 | 29 | 0,71 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 0,75 % |
| 20 | Prekyba | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 94,91 % | 1 | 0 | 1 | 1,37 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 3,72 % |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 1 759 | 1 308 | 22 | 73 | 1 403 | 79,75 % | 88 | 265 | 353 | 20,04 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,21 % |
| 22 | Plėtra | 1 217 | 1 114 | 14 | 37 | 1 164 | 95,66 % | 45 | 6 | 51 | 4,19 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 958 | 950 | 0 | 6 | 956 | 99,72 % | 2 | 0 | 2 | 0,22 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 74 | 72 | 0 | 0 | 73 | 97,41 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,55 % |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 186 | 176 | 0 | 4 | 180 | 97,12 % | 3 | 0 | 3 | 1,76 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,11 % |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1 051 | 942 | 0 | 46 | 988 | 93,96 % | 42 | 0 | 42 | 4,04 % | 20 | 0 | 1 | 21 | 2,00 % |
| 27 | Biudžetas | 275 | 262 | 0 | 3 | 266 | 96,65 % | 1 | 0 | 1 | 0,50 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 2,86 % |
| 28 | Auditas | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95,39 % | 0 | 0 | 0 | 2,60 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,01 % |
| 29 | Statistika | 135 | 119 | 0 | 6 | 125 | 92,47 % | 3 | 0 | 3 | 1,92 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 5,62 % |
| 30 | Pensijos | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Kalbos tarnybos | 435 | 364 | 0 | 45 | 408 | 93,92 % | 24 | 0 | 24 | 5,45 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,62 % |
| 40 | Rezervai | 452 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 452 | 0 | 0 | 452 | 100,0 % |
| 90 | Kitos institucijos | 2 955 | 2 584 | 119 | 81 | 2 784 | 94,24 % | 81 | 8 | 89 | 3,02 % | 81 | 0 | 0 | 81 | 2,74 % |
| Iš viso | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2009 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

284

265

0

14

279

98,05 %

1

0

1

0,46 %

4

0

0

4

1,49 %

02

Įmonės

659

588

0

32

620

94,08 %

31

0

31

4,72 %

8

0

0

8

1,20 %

03

Konkurencija

96

92

0

2

94

97,78 %

2

0

2

1,60 %

1

0

0

1

0,62 %

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 062

11 009

15

5

11 030

99,71 %

7

2

9

0,08 %

22

0

0

23

0,21 %

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

61 570

53 962

1 409

2 534

57 905

94,05 %

3 555

0

3 555

5,77 %

109

0

0

109

0,18 %

06

Energetika ir transportas

2 894

2 796

0

34

2 830

97,79 %

54

1

55

1,89 %

9

0

0

9

0,32 %

07

Aplinka

426

389

0

5

394

92,58 %

17

0

17

4,10 %

14

0

0

14

3,32 %

08

Moksliniai tyrimai

4 647

4 043

0

313

4 355

93,73 %

287

0

287

6,17 %

5

0

0

5

0,10 %

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 635

1 489

0

80

1 569

95,96 %

62

0

62

3,82 %

3

0

0

4

0,22 %

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

708

355

0

48

403

56,94 %

299

0

299

42,18 %

6

0

0

6

0,88 %

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

1 021

971

2

1

975

95,46 %

3

0

4

0,35 %

43

0

0

43

4,19 %

12

Vidaus rinka

64

61

0

1

63

98,08 %

1

0

1

1,51 %

0

0

0

0

0,41 %

13

Regioninė politika

37 335

37 148

134

9

37 291

99,88 %

1

24

25

0,07 %

19

0

0

19

0,05 %

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

128

118

0

2

119

93,07 %

2

0

2

1,37 %

7

0

0

7

5,56 %

15

Švietimas ir kultūra

1 548

1 328

0

104

1 432

92,52 %

109

0

109

7,04 %

6

0

1

7

0,44 %

16

Komunikacija

211

204

0

2

207

97,97 %

1

0

1

0,61 %

3

0

0

3

1,42 %

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

703

678

0

12

690

98,15 %

8

0

8

1,13 %

5

0

0

5

0,72 %

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

805

695

2

8

704

87,51 %

9

75

84

10,47 %

16

0

0

16

2,02 %

19

Išorės santykiai

4 151

4 043

2

45

4 090

98,54 %

29

0

29

0,71 %

31

0

0

31

0,75 %

20

Prekyba

80

75

0

1

76

94,91 %

1

0

1

1,37 %

3

0

0

3

3,72 %

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 759

1 308

22

73

1 403

79,75 %

88

265

353

20,04 %

4

0

0

4

0,21 %

22

Plėtra

1 217

1 114

14

37

1 164

95,66 %

45

6

51

4,19 %

2

0

0

2

0,16 %

23

Humanitarinė pagalba

958

950

0

6

956

99,72 %

2

0

2

0,22 %

1

0

0

1

0,07 %

24

Kova su sukčiavimu

74

72

0

0

73

97,41 %

0

0

0

0,04 %

2

0

0

2

2,55 %

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

186

176

0

4

180

97,12 %

3

0

3

1,76 %

2

0

0

2

1,11 %

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 051

942

0

46

988

93,96 %

42

0

42

4,04 %

20

0

1

21

2,00 %

27

Biudžetas

275

262

0

3

266

96,65 %

1

0

1

0,50 %

8

0

0

8

2,86 %

28

Auditas

11

10

0

0

10

95,39 %

0

0

0

2,60 %

0

0

0

0

2,01 %

29

Statistika

135

119

0

6

125

92,47 %

3

0

3

1,92 %

7

0

0

8

5,62 %

30

Pensijos

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Kalbos tarnybos

435

364

0

45

408

93,92 %

24

0

24

5,45 %

3

0

0

3

0,62 %

40

Rezervai

452

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

452

0

0

452

100,0 %

90

Kitos institucijos

2 955

2 584

119

81

2 784

94,24 %

81

8

89

3,02 %

81

0

0

81

2,74 %

Iš viso

Iš viso

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

11.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2009 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+
  13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 358 | 268 | 5 | 13 | 286 | 79,85 % | 6 | 10 | 2 | 18 | 4,89 % | 54 | 0 | 0 | 55 | 15,26 % |
| 02 | Įmonės | 603 | 438 | 13 | 27 | 477 | 79,14 % | 20 | 0 | 45 | 64 | 10,69 % | 54 | 6 | 1 | 61 | 10,17 % |
| 03 | Konkurencija | 104 | 80 | 7 | 1 | 87 | 84,45 % | 9 | 4 | 2 | 14 | 13,92 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,63 % |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 9 415 | 9 074 | 13 | 4 | 9 092 | 96,57 % | 18 | 0 | 7 | 26 | 0,27 % | 291 | 6 | 0 | 297 | 3,16 % |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 58 508 | 51 215 | 55 | 2 533 | 53 803 | 91,96 % | 25 | 946 | 3 529 | 4 500 | 7,69 % | 199 | 6 | 0 | 205 | 0,35 % |
| 06 | Energetika ir transportas | 2 169 | 1 695 | 60 | 29 | 1 785 | 82,29 % | 22 | 1 | 103 | 127 | 5,84 % | 247 | 8 | 2 | 257 | 11,87 % |
| 07 | Aplinka | 319 | 238 | 15 | 11 | 264 | 82,67 % | 17 | 3 | 6 | 26 | 8,08 % | 28 | 2 | 0 | 30 | 9,25 % |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 5 146 | 4 161 | 29 | 248 | 4 439 | 86,24 % | 47 | 0 | 639 | 686 | 13,33 % | 8 | 14 | 0 | 22 | 0,42 % |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 1 890 | 1 589 | 12 | 108 | 1 708 | 90,41 % | 16 | 0 | 155 | 171 | 9,03 % | 8 | 3 | 0 | 11 | 0,56 % |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 672 | 316 | 31 | 43 | 389 | 57,98 % | 36 | 1 | 232 | 269 | 40,06 % | 10 | 3 | 0 | 13 | 1,97 % |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 932 | 874 | 4 | 1 | 879 | 94,35 % | 3 | 1 | 4 | 8 | 0,89 % | 39 | 6 | 0 | 44 | 4,76 % |
| 12 | Vidaus rinka | 69 | 53 | 5 | 1 | 58 | 84,35 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 11,66 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,99 % |
| 13 | Regioninė politika | 27 891 | 27 664 | 9 | 1 | 27 674 | 99,22 % | 14 | 180 | 2 | 195 | 0,70 % | 18 | 4 | 0 | 22 | 0,08 % |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 121 | 98 | 5 | 2 | 105 | 87,01 % | 7 | 2 | 2 | 10 | 8,49 % | 5 | 1 | 0 | 5 | 4,50 % |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 1 555 | 1 253 | 15 | 110 | 1 378 | 88,62 % | 16 | 0 | 131 | 147 | 9,47 % | 26 | 3 | 1 | 30 | 1,91 % |
| 16 | Komunikacija | 224 | 169 | 15 | 2 | 186 | 83,23 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 8,25 % | 14 | 5 | 0 | 19 | 8,51 % |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 604 | 472 | 24 | 19 | 515 | 85,32 % | 30 | 0 | 8 | 38 | 6,32 % | 48 | 2 | 0 | 50 | 8,36 % |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 550 | 377 | 57 | 11 | 445 | 80,88 % | 8 | 6 | 6 | 20 | 3,62 % | 52 | 33 | 0 | 85 | 15,50 % |
| 19 | Išorės santykiai | 3 604 | 3 378 | 33 | 38 | 3 449 | 95,71 % | 48 | 2 | 22 | 72 | 1,99 % | 70 | 13 | 0 | 83 | 2,30 % |
| 20 | Prekyba | 85 | 69 | 5 | 1 | 75 | 88,35 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 8,42 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,23 % |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 1 401 | 1 141 | 22 | 66 | 1 229 | 87,74 % | 32 | 0 | 86 | 119 | 8,46 % | 44 | 9 | 0 | 53 | 3,80 % |
| 22 | Plėtra | 1 642 | 1 534 | 8 | 13 | 1 555 | 94,65 % | 17 | 0 | 40 | 58 | 3,50 % | 27 | 4 | 0 | 30 | 1,85 % |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 904 | 883 | 5 | 7 | 895 | 99,06 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 76 | 59 | 4 | 0 | 63 | 82,42 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,73 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 9,85 % |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 201 | 159 | 14 | 3 | 177 | 88,05 % | 17 | 0 | 4 | 21 | 10,44 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 1,51 % |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1 182 | 830 | 105 | 36 | 971 | 82,17 % | 113 | 4 | 54 | 171 | 14,48 % | 24 | 15 | 1 | 40 | 3,35 % |
| 27 | Biudžetas | 284 | 253 | 8 | 2 | 263 | 92,84 % | 9 | 0 | 2 | 12 | 4,11 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 3,05 % |
| 28 | Auditas | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 89,25 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,97 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,77 % |
| 29 | Statistika | 130 | 99 | 6 | 4 | 110 | 84,07 % | 7 | 0 | 8 | 15 | 11,16 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,77 % |
| 30 | Pensijos | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Kalbos tarnybos | 462 | 343 | 26 | 41 | 410 | 88,75 % | 20 | 0 | 27 | 47 | 10,25 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 1,01 % |
| 40 | Rezervai | 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 171 | 0 | 0 | 171 | 100,00 % |
| 90 | Kitos institucijos | 3 298 | 2 231 | 387 | 98 | 2 717 | 82,38 % | 353 | 8 | 92 | 453 | 13,74 % | 81 | 47 | 0 | 128 | 3,88 % |
| Iš viso | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2009 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+

13+14

16=15/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

358

268

5

13

286

79,85 %

6

10

2

18

4,89 %

54

0

0

55

15,26 %

02

Įmonės

603

438

13

27

477

79,14 %

20

0

45

64

10,69 %

54

6

1

61

10,17 %

03

Konkurencija

104

80

7

1

87

84,45 %

9

4

2

14

13,92 %

1

1

0

2

1,63 %

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

9 415

9 074

13

4

9 092

96,57 %

18

0

7

26

0,27 %

291

6

0

297

3,16 %

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

58 508

51 215

55

2 533

53 803

91,96 %

25

946

3 529

4 500

7,69 %

199

6

0

205

0,35 %

06

Energetika ir transportas

2 169

1 695

60

29

1 785

82,29 %

22

1

103

127

5,84 %

247

8

2

257

11,87 %

07

Aplinka

319

238

15

11

264

82,67 %

17

3

6

26

8,08 %

28

2

0

30

9,25 %

08

Moksliniai tyrimai

5 146

4 161

29

248

4 439

86,24 %

47

0

639

686

13,33 %

8

14

0

22

0,42 %

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 890

1 589

12

108

1 708

90,41 %

16

0

155

171

9,03 %

8

3

0

11

0,56 %

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

672

316

31

43

389

57,98 %

36

1

232

269

40,06 %

10

3

0

13

1,97 %

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

932

874

4

1

879

94,35 %

3

1

4

8

0,89 %

39

6

0

44

4,76 %

12

Vidaus rinka

69

53

5

1

58

84,35 %

7

0

1

8

11,66 %

2

1

0

3

3,99 %

13

Regioninė politika

27 891

27 664

9

1

27 674

99,22 %

14

180

2

195

0,70 %

18

4

0

22

0,08 %

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

121

98

5

2

105

87,01 %

7

2

2

10

8,49 %

5

1

0

5

4,50 %

15

Švietimas ir kultūra

1 555

1 253

15

110

1 378

88,62 %

16

0

131

147

9,47 %

26

3

1

30

1,91 %

16

Komunikacija

224

169

15

2

186

83,23 %

17

0

1

18

8,25 %

14

5

0

19

8,51 %

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

604

472

24

19

515

85,32 %

30

0

8

38

6,32 %

48

2

0

50

8,36 %

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

550

377

57

11

445

80,88 %

8

6

6

20

3,62 %

52

33

0

85

15,50 %

19

Išorės santykiai

3 604

3 378

33

38

3 449

95,71 %

48

2

22

72

1,99 %

70

13

0

83

2,30 %

20

Prekyba

85

69

5

1

75

88,35 %

6

0

1

7

8,42 %

2

1

0

3

3,23 %

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 401

1 141

22

66

1 229

87,74 %

32

0

86

119

8,46 %

44

9

0

53

3,80 %

22

Plėtra

1 642

1 534

8

13

1 555

94,65 %

17

0

40

58

3,50 %

27

4

0

30

1,85 %

23

Humanitarinė pagalba

904

883

5

7

895

99,06 %

6

0

1

7

0,75 %

1

1

0

2

0,19 %

24

Kova su sukčiavimu

76

59

4

0

63

82,42 %

6

0

0

6

7,73 %

6

2

0

8

9,85 %

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

201

159

14

3

177

88,05 %

17

0

4

21

10,44 %

2

1

0

3

1,51 %

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 182

830

105

36

971

82,17 %

113

4

54

171

14,48 %

24

15

1

40

3,35 %

27

Biudžetas

284

253

8

2

263

92,84 %

9

0

2

12

4,11 %

8

1

0

9

3,05 %

28

Auditas

12

9

1

0

10

89,25 %

1

0

0

1

7,97 %

0

0

0

0

2,77 %

29

Statistika

130

99

6

4

110

84,07 %

7

0

8

15

11,16 %

5

1

0

6

4,77 %

30

Pensijos

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Kalbos tarnybos

462

343

26

41

410

88,75 %

20

0

27

47

10,25 %

3

2

0

5

1,01 %

40

Rezervai

171

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

171

0

0

171

100,00 %

90

Kitos institucijos

3 298

2 231

387

98

2 717

82,38 %

353

8

92

453

13,74 %

81

47

0

128

3,88 %

Iš viso

Iš viso

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

12.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI PAGAL POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesnių metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| Iš ankstesnių metų perkelti įsipareigojimai | Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 344 | –8 | –63 | 272 | 279 | – 223 | 0 | 56 | 329 |
| 02 | Įmonės | 537 | –27 | – 214 | 297 | 620 | – 264 | 0 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurencija | 8 | –1 | –7 | 0 | 94 | –81 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 22 299 | – 154 | –8 861 | 13 285 | 11 030 | – 231 | 0 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 8 491 | – 185 | –4 962 | 3 344 | 57 905 | –48 841 | 0 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energetika ir transportas | 3 303 | –48 | –1 098 | 2 157 | 2 830 | – 686 | 0 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Aplinka | 580 | –28 | – 149 | 404 | 394 | – 115 | 0 | 279 | 683 |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 8 443 | – 107 | –3 553 | 4 783 | 4 355 | – 885 | –2 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 2 440 | –45 | –1 081 | 1 314 | 1 569 | – 627 | 0 | 941 | 2 255 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 140 | –8 | –89 | 43 | 403 | – 301 | 0 | 102 | 146 |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 1 324 | –73 | – 531 | 721 | 975 | – 348 | 0 | 626 | 1 347 |
| 12 | Vidaus rinka | 15 | –3 | –10 | 3 | 63 | –49 | 0 | 14 | 17 |
| 13 | Regioninė politika | 72 250 | – 192 | –26 817 | 45 242 | 37 291 | – 857 | –2 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 80 | –4 | –41 | 34 | 119 | –64 | 0 | 55 | 90 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 571 | –60 | – 252 | 259 | 1 432 | –1 126 | 0 | 306 | 565 |
| 16 | Komunikacija | 79 | –11 | –57 | 11 | 207 | – 130 | 0 | 77 | 88 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 444 | –4 | – 245 | 194 | 690 | – 270 | 0 | 421 | 614 |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 629 | –24 | – 216 | 389 | 704 | – 229 | 0 | 476 | 865 |
| 19 | Išorės santykiai | 8 358 | – 213 | –2 491 | 5 653 | 4 090 | – 958 | –1 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Prekyba | 22 | –2 | –14 | 6 | 76 | –61 | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 2 718 | –75 | – 762 | 1 882 | 1 403 | – 467 | 0 | 936 | 2 818 |
| 22 | Plėtra | 4 604 | – 308 | –1 462 | 2 834 | 1 164 | –92 | –2 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 383 | –21 | – 248 | 113 | 956 | – 647 | 0 | 309 | 422 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 24 | –5 | –11 | 8 | 73 | –51 | 0 | 21 | 29 |
| 25 | Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 19 | –1 | –17 | 1 | 180 | – 160 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 172 | –16 | – 134 | 22 | 988 | – 837 | –1 | 150 | 172 |
| 27 | Biudžetas | 9 | –1 | –8 | 0 | 266 | – 255 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Auditas | 1 | 0 | –1 | 0 | 10 | –10 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 81 | –4 | –34 | 43 | 125 | –75 | 0 | 50 | 92 |
| 30 | Pensijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 049 | –1 049 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 27 | –2 | –26 | 0 | 408 | – 385 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Kitos institucijos | 343 | –45 | – 270 | 28 | 2 784 | –2 446 | 0 | 338 | 366 |
| Iš viso | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

Mln. EUR

Politikos sritis

Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesnių metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

Iš ankstesnių metų perkelti įsipareigojimai

Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

344

–8

–63

272

279

– 223

0

56

329

02

Įmonės

537

–27

– 214

297

620

– 264

0

357

653

03

Konkurencija

8

–1

–7

0

94

–81

0

13

13

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

22 299

– 154

–8 861

13 285

11 030

– 231

0

10 798

24 082

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

8 491

– 185

–4 962

3 344

57 905

–48 841

0

9 064

12 408

06

Energetika ir transportas

3 303

–48

–1 098

2 157

2 830

– 686

0

2 144

4 301

07

Aplinka

580

–28

– 149

404

394

– 115

0

279

683

08

Moksliniai tyrimai

8 443

– 107

–3 553

4 783

4 355

– 885

–2

3 468

8 251

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

2 440

–45

–1 081

1 314

1 569

– 627

0

941

2 255

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

140

–8

–89

43

403

– 301

0

102

146

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

1 324

–73

– 531

721

975

– 348

0

626

1 347

12

Vidaus rinka

15

–3

–10

3

63

–49

0

14

17

13

Regioninė politika

72 250

– 192

–26 817

45 242

37 291

– 857

–2

36 432

81 673

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

80

–4

–41

34

119

–64

0

55

90

15

Švietimas ir kultūra

571

–60

– 252

259

1 432

–1 126

0

306

565

16

Komunikacija

79

–11

–57

11

207

– 130

0

77

88

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

444

–4

– 245

194

690

– 270

0

421

614

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

629

–24

– 216

389

704

– 229

0

476

865

19

Išorės santykiai

8 358

– 213

–2 491

5 653

4 090

– 958

–1

3 132

8 785

20

Prekyba

22

–2

–14

6

76

–61

0

15

21

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

2 718

–75

– 762

1 882

1 403

– 467

0

936

2 818

22

Plėtra

4 604

– 308

–1 462

2 834

1 164

–92

–2

1 071

3 905

23

Humanitarinė pagalba

383

–21

– 248

113

956

– 647

0

309

422

24

Kova su sukčiavimu

24

–5

–11

8

73

–51

0

21

29

25

Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos

19

–1

–17

1

180

– 160

0

20

21

26

Komisijos vykdomas administravimas

172

–16

– 134

22

988

– 837

–1

150

172

27

Biudžetas

9

–1

–8

0

266

– 255

0

10

10

28

Auditas

1

0

–1

0

10

–10

0

1

1

29

Statistika

81

–4

–34

43

125

–75

0

50

92

30

Pensijos

0

0

0

0

1 049

–1 049

0

0

0

31

Kalbos tarnybos

27

–2

–26

0

408

– 385

0

24

24

90

Kitos institucijos

343

–45

– 270

28

2 784

–2 446

0

338

366

Iš viso

Iš viso

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

13.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS IR POLITIKOS SRITIS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Politikos sritis | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Iš viso |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 1 | 0 | 0 | 23 | 41 | 122 | 85 | 56 | 329 |
| 02 | Įmonės | 10 | 6 | 15 | 13 | 36 | 68 | 148 | 357 | 653 |
| 03 | Konkurencija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 176 | 55 | 89 | 71 | 651 | 5 510 | 6 732 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 51 | 1 | 0 | 30 | 260 | 2 343 | 658 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energetika ir transportas | 87 | 47 | 58 | 159 | 346 | 503 | 958 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Aplinka | 3 | 4 | 18 | 41 | 62 | 92 | 183 | 279 | 683 |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 70 | 80 | 337 | 433 | 875 | 1 479 | 1 510 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 2 | 3 | 29 | 60 | 230 | 365 | 625 | 941 | 2 255 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 12 | 22 | 102 | 146 |
| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai | 42 | 34 | 28 | 25 | 84 | 413 | 95 | 626 | 1 347 |
| 12 | Vidaus rinka | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 14 | 17 |
| 13 | Regioninė politika | 429 | 445 | 841 | 1 663 | 3 609 | 17 561 | 20 693 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 10 | 21 | 55 | 90 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 14 | 4 | 11 | 14 | 41 | 67 | 108 | 306 | 565 |
| 16 | Komunikacija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 77 | 88 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 1 | 3 | 9 | 18 | 8 | 53 | 102 | 421 | 614 |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 1 | 5 | 6 | 15 | 50 | 59 | 253 | 476 | 865 |
| 19 | Išorės santykiai | 463 | 319 | 224 | 508 | 730 | 1 457 | 1 952 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Prekyba | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 15 | 21 |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis | 127 | 78 | 87 | 156 | 337 | 496 | 602 | 936 | 2 818 |
| 22 | Plėtra | 226 | 68 | 88 | 155 | 401 | 1 182 | 715 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 13 | 95 | 309 | 422 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 21 | 29 |
| 25 | Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 19 | 150 | 172 |
| 27 | Biudžetas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Auditas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | 23 | 50 | 92 |
| 30 | Pensijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Kitos institucijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 338 | 366 |
| Iš viso | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

Mln. EUR

Politikos sritis

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Iš viso

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

1

0

0

23

41

122

85

56

329

02

Įmonės

10

6

15

13

36

68

148

357

653

03

Konkurencija

0

0

0

0

0

0

0

13

13

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

176

55

89

71

651

5 510

6 732

10 798

24 082

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

51

1

0

30

260

2 343

658

9 064

12 408

06

Energetika ir transportas

87

47

58

159

346

503

958

2 144

4 301

07

Aplinka

3

4

18

41

62

92

183

279

683

08

Moksliniai tyrimai

70

80

337

433

875

1 479

1 510

3 468

8 251

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

2

3

29

60

230

365

625

941

2 255

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

1

1

2

0

6

12

22

102

146

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

42

34

28

25

84

413

95

626

1 347

12

Vidaus rinka

0

0

0

0

0

0

3

14

17

13

Regioninė politika

429

445

841

1 663

3 609

17 561

20 693

36 432

81 673

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

0

0

1

0

2

10

21

55

90

15

Švietimas ir kultūra

14

4

11

14

41

67

108

306

565

16

Komunikacija

0

0

0

0

0

2

9

77

88

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

1

3

9

18

8

53

102

421

614

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1

5

6

15

50

59

253

476

865

19

Išorės santykiai

463

319

224

508

730

1 457

1 952

3 132

8 785

20

Prekyba

0

0

0

0

0

1

5

15

21

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

127

78

87

156

337

496

602

936

2 818

22

Plėtra

226

68

88

155

401

1 182

715

1 071

3 905

23

Humanitarinė pagalba

2

0

0

0

4

13

95

309

422

24

Kova su sukčiavimu

0

0

0

0

0

1

7

21

29

25

Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos

0

0

0

0

0

0

0

20

21

26

Komisijos vykdomas administravimas

0

0

0

0

1

2

19

150

172

27

Biudžetas

0

0

0

0

0

0

0

10

10

28

Auditas

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

0

1

0

2

6

11

23

50

92

30

Pensijos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Kalbos tarnybos

0

0

0

0

0

0

0

24

24

90

Kitos institucijos

0

0

0

0

0

0

28

338

366

Iš viso

Iš viso

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

14.   BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ PAGAL INSTITUCIJAS

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaipbiudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| Europos Parlamentas | 103 | 103 | 164 | 74 | 237 | 146 | 5 | 151 | 147,14 % | 86 |
| Taryba | 50 | 50 | 103 | 5 | 108 | 92 | 4 | 96 | 190,63 % | 12 |
| Komisija | 120 123 | 115 547 | 122 869 | 10 125 | 132 993 | 118 122 | 3 114 | 121 236 | 104,92 % | 11 758 |
| Teisingumo Teismas | 37 | 37 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 106,81 % | 0 |
| Audito Rūmai | 18 | 18 | 18 | 1 | 18 | 17 | 0 | 18 | 99,93 % | 1 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 10 | 10 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 149,16 % | 0 |
| Regionų komitetas | 5 | 5 | 29 | 0 | 29 | 29 | 0 | 29 | 528,98 % | 0 |
| Ombudsmenas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 94,96 % | 0 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 76,94 % | 0 |
| Iš viso | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

Mln. EUR

Institucija

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaipbiudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

Europos Parlamentas

103

103

164

74

237

146

5

151

147,14 %

86

Taryba

50

50

103

5

108

92

4

96

190,63 %

12

Komisija

120 123

115 547

122 869

10 125

132 993

118 122

3 114

121 236

104,92 %

11 758

Teisingumo Teismas

37

37

39

0

39

39

0

39

106,81 %

0

Audito Rūmai

18

18

18

1

18

17

0

18

99,93 %

1

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

10

10

14

0

14

14

0

14

149,16 %

0

Regionų komitetas

5

5

29

0

29

29

0

29

528,98 %

0

Ombudsmenas

1

1

1

0

1

1

0

1

94,96 %

0

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

1

1

0

0

0

0

0

0

76,94 %

0

Iš viso

Iš viso

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

15.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL INSTITUCIJAS

Įsipareigojimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2009 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš asignuotųjų įplaukų | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Europos Parlamentas | 1 556 | 1 402 | 44 | 26 | 1 472 | 94,60 % | 34 | 8 | 42 | 2,69 % | 42 | 0 | 0 | 42 | 2,71 % |
| Taryba | 743 | 580 | 75 | 39 | 694 | 93,34 % | 35 | 0 | 35 | 4,65 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 2,01 % |
| Komisija | 137 660 | 126 677 | 1 600 | 3 471 | 131 748 | 95,71 % | 4 689 | 373 | 5 062 | 3,68 % | 846 | 0 | 3 | 850 | 0,62 % |
| Teisingumo Teismas | 297 | 290 | 0 | 1 | 291 | 98,20 % | 2 | 0 | 2 | 0,56 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,24 % |
| Audito Rūmai | 133 | 121 | 0 | 0 | 121 | 90,66 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,10 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 118 | 110 | 0 | 4 | 113 | 95,64 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 4,13 % |
| Regionų komitetas | 93 | 70 | 0 | 11 | 81 | 86,87 % | 11 | 0 | 11 | 11,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,59 % |
| Ombudsmenas | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,51 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,49 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 5 | 5 | 0 | 0 | 5 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Iš viso | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2009 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš asignuotųjų įplaukų

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Europos Parlamentas

1 556

1 402

44

26

1 472

94,60 %

34

8

42

2,69 %

42

0

0

42

2,71 %

Taryba

743

580

75

39

694

93,34 %

35

0

35

4,65 %

15

0

0

15

2,01 %

Komisija

137 660

126 677

1 600

3 471

131 748

95,71 %

4 689

373

5 062

3,68 %

846

0

3

850

0,62 %

Teisingumo Teismas

297

290

0

1

291

98,20 %

2

0

2

0,56 %

4

0

0

4

1,24 %

Audito Rūmai

133

121

0

0

121

90,66 %

0

0

0

0,23 %

12

0

0

12

9,10 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

118

110

0

4

113

95,64 %

0

0

0

0,23 %

5

0

0

5

4,13 %

Regionų komitetas

93

70

0

11

81

86,87 %

11

0

11

11,54 %

1

0

0

1

1,59 %

Ombudsmenas

9

8

0

0

8

91,51 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

8,49 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

5

5

0

0

5

86,14 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

13,86 %

Iš viso

Iš viso

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

Mokėjimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2009 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Europos Parlamentas | 1 807 | 1 206 | 237 | 46 | 1 489 | 82,37 % | 196 | 8 | 40 | 245 | 13,53 % | 42 | 32 | 0 | 74 | 4,10 % |
| Taryba | 798 | 463 | 120 | 35 | 618 | 77,41 % | 117 | 0 | 38 | 155 | 19,38 % | 15 | 11 | 0 | 26 | 3,22 % |
| Komisija | 122 362 | 109 844 | 607 | 3 377 | 113 828 | 93,03 % | 598 | 1 159 | 5 122 | 6 880 | 5,62 % | 1 496 | 151 | 7 | 1 654 | 1,35 % |
| Teisingumo Teismas | 310 | 276 | 12 | 1 | 288 | 93,19 % | 15 | 0 | 2 | 16 | 5,25 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Audito Rūmai | 142 | 108 | 8 | 0 | 116 | 81,94 % | 12 | 0 | 0 | 13 | 8,89 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,16 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 126 | 104 | 5 | 4 | 114 | 90,74 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 4,70 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,56 % |
| Regionų komitetas | 99 | 63 | 4 | 11 | 79 | 79,38 % | 7 | 0 | 11 | 18 | 17,72 % | 1 | 1 | 0 | 3 | 2,90 % |
| Ombudsmenas | 9 | 7 | 0 | 0 | 8 | 84,62 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,66 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,72 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 68,12 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 14,32 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,56 % |
| Iš viso | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2009 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Europos Parlamentas

1 807

1 206

237

46

1 489

82,37 %

196

8

40

245

13,53 %

42

32

0

74

4,10 %

Taryba

798

463

120

35

618

77,41 %

117

0

38

155

19,38 %

15

11

0

26

3,22 %

Komisija

122 362

109 844

607

3 377

113 828

93,03 %

598

1 159

5 122

6 880

5,62 %

1 496

151

7

1 654

1,35 %

Teisingumo Teismas

310

276

12

1

288

93,19 %

15

0

2

16

5,25 %

4

1

0

5

1,55 %

Audito Rūmai

142

108

8

0

116

81,94 %

12

0

0

13

8,89 %

12

1

0

13

9,16 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

126

104

5

4

114

90,74 %

5

0

1

6

4,70 %

5

1

0

6

4,56 %

Regionų komitetas

99

63

4

11

79

79,38 %

7

0

11

18

17,72 %

1

1

0

3

2,90 %

Ombudsmenas

9

7

0

0

8

84,62 %

1

0

0

1

6,66 %

1

0

0

1

8,72 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

6

4

1

0

4

68,12 %

1

0

0

1

14,32 %

1

0

0

1

17,56 %

Iš viso

Iš viso

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

16.   AGENTŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZĖS, TEISĖS Į GAUTINAS SUMAS IR GAUTOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta | Finansuojama Komisijos politikos sritis |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 102 | 110 | 101 | 9 | 06 |
| „Frontex“ | 71 | 47 | 46 | 0 | 18 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 18 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Europos policijos koledžas | 10 | 5 | 5 | 0 | 18 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 66 | 63 | 63 | 0 | 02 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 41 | 37 | 37 | 0 | 17 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Europos aplinkos agentūra | 37 | 37 | 36 | 1 | 07 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 66 | 66 | 66 | 0 | 17 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 125 | 114 | 114 | 0 | 06 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 192 | 150 | 150 | 0 | 08 |
| Eurojustas | 25 | 25 | 25 | 0 | 18 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 50 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 318 | 217 | 217 | 0 | 12 |
| Europos vaistų agentūra | 183 | 198 | 188 | 10 | 02 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Europos geležinkelių agentūra | 18 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Europos rekonstrukcijos agentūra | 236 | 135 | 135 | 0 | 22 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 60 | 54 | 47 | 7 | 31 |
| Europos mokymo fondas | 19 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 10 | 11 | 11 | 0 | 17 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 38 | 38 | 38 | 0 | 15 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra | 11 | 11 | 11 | 0 | 06 |
| Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga | 4 | 4 | 4 | 0 | 17 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 5 | 5 | 5 | 0 | 06 |
| Iš viso | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 | |

Mln. EUR

Agentūra

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Finansuojama Komisijos politikos sritis

Europos aviacijos saugos agentūra

102

110

101

9

06

„Frontex“

71

47

46

0

18

Europos profesinio mokymo plėtros centras

18

18

18

0

15

Europos policijos koledžas

10

5

5

0

18

Europos cheminių medžiagų agentūra

66

63

63

0

02

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

41

37

37

0

17

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

15

15

15

0

18

Europos aplinkos agentūra

37

37

36

1

07

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

9

9

9

0

11

Europos maisto saugos tarnyba

66

66

66

0

17

Europos GNSS priežiūros institucija

125

114

114

0

06

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

192

150

150

0

08

Eurojustas

25

25

25

0

18

Europos jūrų saugumo agentūra

50

38

38

0

06

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

318

217

217

0

12

Europos vaistų agentūra

183

198

188

10

02

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

8

0

09

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

15

15

15

0

18

Europos geležinkelių agentūra

18

17

17

0

06

Europos rekonstrukcijos agentūra

236

135

135

0

22

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

15

14

14

0

04

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

60

54

47

7

31

Europos mokymo fondas

19

19

19

0

15

Bendrijos augalų veislių tarnyba

10

11

11

0

17

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

20

20

0

04

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

38

38

38

0

15

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra

11

11

11

0

06

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga

4

4

4

0

17

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

5

5

5

0

06

Iš viso

Iš viso

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

| Mln. EUR |
| --- |
| Įplaukų rūšis | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta |
| Komisijos subsidija | 1 117 | 934 | 934 | 1 |
| Pajamos iš mokesčių | 373 | 421 | 405 | 16 |
| Kitos pajamos | 301 | 147 | 135 | 12 |
| Iš viso | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 |

Mln. EUR

Įplaukų rūšis

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Komisijos subsidija

1 117

934

934

1

Pajamos iš mokesčių

373

421

405

16

Kitos pajamos

301

147

135

12

Iš viso

Iš viso

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

17.   AGENTŪROS: ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRAS

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2009 m. | Nebegaliojančios sumos | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2009 m. | Nebegaliojančios sumos |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 118 | 87 | 30 | 1 | 138 | 78 | 57 | 4 |
| „Frontex“ | 72 | 65 | 1 | 5 | 94 | 50 | 30 | 13 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 20 | 18 | 1 | 0 | 21 | 16 | 4 | 0 |
| Europos policijos koledžas | 15 | 10 | 3 | 2 | 14 | 8 | 5 | 2 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 70 | 55 | 0 | 15 | 70 | 40 | 13 | 17 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 41 | 39 | 0 | 1 | 52 | 33 | 16 | 3 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 16 | 15 | 1 | 0 | 17 | 15 | 2 | 0 |
| Europos aplinkos agentūra | 41 | 41 | 0 | 0 | 46 | 38 | 7 | 1 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 11 | 9 | 0 | 2 | 12 | 8 | 1 | 2 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 66 | 64 | 0 | 2 | 75 | 55 | 16 | 4 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 221 | 158 | 63 | 1 | 200 | 144 | 54 | 2 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 193 | 187 | 1 | 5 | 150 | 92 | 32 | 26 |
| Eurojustas | 26 | 25 | 0 | 1 | 30 | 25 | 3 | 2 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 50 | 47 | 0 | 4 | 52 | 39 | 3 | 10 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 318 | 143 | 0 | 175 | 347 | 140 | 29 | 179 |
| Europos vaistų agentūra | 183 | 173 | 0 | 10 | 215 | 168 | 36 | 11 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 0 | 0 | 10 | 8 | 2 | 1 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 15 | 15 | 0 | 1 | 23 | 15 | 7 | 1 |
| Europos geležinkelių agentūra | 18 | 17 | 0 | 1 | 21 | 15 | 4 | 1 |
| Europos rekonstrukcijos agentūra | 475 | 128 | 345 | 2 | 476 | 158 | 298 | 20 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 42 | 33 | 0 | 8 | 37 | 34 | 4 | 0 |
| Europos mokymo fondas | 21 | 19 | 1 | 0 | 24 | 20 | 3 | 1 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 13 | 12 | 0 | 1 | 14 | 12 | 1 | 1 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 20 | 0 | 1 | 26 | 19 | 6 | 1 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 38 | 38 | 0 | 1 | 45 | 38 | 6 | 1 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra | 11 | 11 | 0 | 0 | 14 | 11 | 1 | 1 |
| Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga | 4 | 4 | 0 | 0 | 6 | 4 | 1 | 1 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 5 | 5 | 0 | 1 | 5 | 3 | 1 | 1 |
| Iš viso | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

Mln. EUR

Agentūra

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2009 m.

Nebegaliojančios sumos

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2009 m.

Nebegaliojančios sumos

Europos aviacijos saugos agentūra

118

87

30

1

138

78

57

4

„Frontex“

72

65

1

5

94

50

30

13

Europos profesinio mokymo plėtros centras

20

18

1

0

21

16

4

0

Europos policijos koledžas

15

10

3

2

14

8

5

2

Europos cheminių medžiagų agentūra

70

55

0

15

70

40

13

17

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

41

39

0

1

52

33

16

3

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

16

15

1

0

17

15

2

0

Europos aplinkos agentūra

41

41

0

0

46

38

7

1

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

11

9

0

2

12

8

1

2

Europos maisto saugos tarnyba

66

64

0

2

75

55

16

4

Europos GNSS priežiūros institucija

221

158

63

1

200

144

54

2

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

193

187

1

5

150

92

32

26

Eurojustas

26

25

0

1

30

25

3

2

Europos jūrų saugumo agentūra

50

47

0

4

52

39

3

10

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

318

143

0

175

347

140

29

179

Europos vaistų agentūra

183

173

0

10

215

168

36

11

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

0

0

10

8

2

1

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

15

15

0

1

23

15

7

1

Europos geležinkelių agentūra

18

17

0

1

21

15

4

1

Europos rekonstrukcijos agentūra

475

128

345

2

476

158

298

20

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

15

14

0

1

18

13

4

1

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

42

33

0

8

37

34

4

0

Europos mokymo fondas

21

19

1

0

24

20

3

1

Bendrijos augalų veislių tarnyba

13

12

0

1

14

12

1

1

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

20

0

1

26

19

6

1

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

38

38

0

1

45

38

6

1

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra

11

11

0

0

14

11

1

1

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga

4

4

0

0

6

4

1

1

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

5

5

0

1

5

3

1

1

Iš viso

Iš viso

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

| Mln. EUR |
| --- |
| Išlaidų rūšis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2009 m. | Nebegaliojančios sumos | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2009 m. | Nebegaliojančios sumos |
| Administracinės išlaidos | 229 | 209 | 2 | 19 | 285 | 182 | 80 | 23 |
| Veiklos išlaidos | 1 440 | 807 | 447 | 186 | 1 481 | 684 | 550 | 247 |
| Personalas | 480 | 443 | 0 | 37 | 485 | 432 | 15 | 38 |
| Iš viso | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

Mln. EUR

Išlaidų rūšis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2009 m.

Nebegaliojančios sumos

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2009 m.

Nebegaliojančios sumos

Administracinės išlaidos

229

209

2

19

285

182

80

23

Veiklos išlaidos

1 440

807

447

186

1 481

684

550

247

Personalas

480

443

0

37

485

432

15

38

Iš viso

Iš viso

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

18.   BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENTŪRAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Europos Bendrijos | Agentūros | Subsidijų agentūroms panaikinimas | Iš viso |
| Finansinių metų įplaukos | 121 584 | 1 474 | (934) | 122 125 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (115 550) | (1 146) | 934 | (115 762) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (3 912) | (646) | 0 | (4 558) |
| ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų | (2) | 0 | 0 | (2) |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 188 | 445 | 0 | 632 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | (498) | (2) | 0 | (500) |
| Biudžeto vykdymo rezultatas | 1 810 | 125 | 0 | 1 935 |

Mln. EUR

Europos Bendrijos

Agentūros

Subsidijų agentūroms panaikinimas

Iš viso

Finansinių metų įplaukos

121 584

1 474

(934)

122 125

122 125

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(115 550)

(1 146)

934

(115 762)

(115 762)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(3 912)

(646)

0

(4 558)

(4 558)

ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų

(2)

0

0

(2)

(2)

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

188

445

0

632

632

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

(498)

(2)

0

(500)

(500)

Biudžeto vykdymo rezultatas

1 810

125

0

1 935

1 935

B SKIRSNIS. KONSOLIDUOTŲJŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

1.   BIUDŽETO PRINCIPAI, STRUKTŪRA IR ASIGNAVIMAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Biudžetinės sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 9 16, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 13 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30) dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. kovo 28 d. Bendrasis biudžetas, pagrindinė Bendrijų finansinės politikos priemonė, – tai priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos Bendrijų įplaukos ir išlaidos.

Biudžetinė procedūra išdėstyta EB sutarties 272 straipsnyje, kuriame nustatyta etapų seka ir terminai, kurių turi laikytis abi biudžeto valdymo institucijos – Taryba ir Parlamentas. Kiekvienais metais Komisija sudaro ateinančių metų Europos institucijų įplaukų ir išlaidų sąmatas ir parengia preliminarų biudžeto projektą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi šiuo preliminariu biudžeto projektu, Taryba parengia biudžeto projektą, kuris tampa abiejų biudžeto valdymo institucijų derybų objektu. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas yra galutinai patvirtintas, o tada biudžetas tampa vykdytinas. Biudžeto vykdymas iš esmės yra Komisijos atsakomybė.

1.2.   BIUDŽETO PRINCIPAI

Bendrajam Bendrijų biudžetui taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | vieningumo ir biudžeto tikslumo: visos Bendrijų išlaidos ir įplaukos turi būti įtrauktos į vieną biudžeto dokumentą, turi būti priskirtos biudžeto eilutei, o išlaidos negali viršyti patvirtintų asignavimų; |
| --- | --- |

—

vieningumo ir biudžeto tikslumo: visos Bendrijų išlaidos ir įplaukos turi būti įtrauktos į vieną biudžeto dokumentą, turi būti priskirtos biudžeto eilutei, o išlaidos negali viršyti patvirtintų asignavimų;

vieningumo ir biudžeto tikslumo

| — | universalumo: šį principą sudaro dvi taisyklės:






  — | nepriskyrimo taisyklė, reiškianti, kad biudžeto įplaukos negali būti priskiriamos konkretiems išlaidų punktams (visa įplaukų suma turi padengti visą išlaidų sumą); |
| --- | --- | --- |

—

universalumo: šį principą sudaro dvi taisyklės:

universalumo

—

nepriskyrimo taisyklė, reiškianti, kad biudžeto įplaukos negali būti priskiriamos konkretiems išlaidų punktams (visa įplaukų suma turi padengti visą išlaidų sumą);

| — | bendro biudžeto taisyklė, reiškianti, kad į biudžetą įtraukiamos visos įplaukos ir išlaidos, netikslinant jų viena kitos atžvilgiu; |
| --- | --- |

—

bendro biudžeto taisyklė, reiškianti, kad į biudžetą įtraukiamos visos įplaukos ir išlaidos, netikslinant jų viena kitos atžvilgiu;

| — | metinio periodiškumo: į biudžetą įtrauktus asignavimus leidžiama naudoti vienerius metus, todėl jie turi būti panaudoti per tuos metus; |
| --- | --- |

—

metinio periodiškumo: į biudžetą įtrauktus asignavimus leidžiama naudoti vienerius metus, todėl jie turi būti panaudoti per tuos metus;

metinio periodiškumo

| — | subalansuotumo: biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos (apskaičiuotos įplaukos turi atitikti mokėjimų asignavimus); |
| --- | --- |

—

subalansuotumo: biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos (apskaičiuotos įplaukos turi atitikti mokėjimų asignavimus);

subalansuotumo

| — | konkretumo: visi asignavimai skiriami konkretiems tikslams ir uždaviniams; |
| --- | --- |

—

konkretumo: visi asignavimai skiriami konkretiems tikslams ir uždaviniams;

konkretumo

| — | apskaitos vieneto: biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais ir ataskaitos pateikiamos eurais; |
| --- | --- |

—

apskaitos vieneto: biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais ir ataskaitos pateikiamos eurais;

apskaitos vieneto

| — | patikimo finansų valdymo: biudžeto asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, tai yra laikantis ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principų; |
| --- | --- |

—

patikimo finansų valdymo: biudžeto asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, tai yra laikantis ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principų;

patikimo finansų valdymo

| — | skaidrumo: biudžetas sudaromas bei vykdomas ir ataskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo – biudžetas ir taisomieji biudžetai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

—

skaidrumo: biudžetas sudaromas bei vykdomas ir ataskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo – biudžetas ir taisomieji biudžetai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

skaidrumo

1.3.   BIUDŽETO STRUKTŪRA

Biudžetą sudaro:

| a) | bendroji įplaukų suvestinė; |
| --- | --- |

a)

bendroji įplaukų suvestinė;

| b) | atskiri skirsniai, padalyti į kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestines: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. |
| --- | --- |

b)

atskiri skirsniai, padalyti į kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestines: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

Kiekvienos institucijos įplaukos ir išlaidos klasifikuojamos pagal jų rūšį ir panaudojimą, kuriam jos skirtos pagal antraštines dalis, skyrius, straipsnius ir punktus.

Likviduojamos EAPB lėšų dalis buvo priskirta likviduojamos EAPB veiklos biudžetui. Šį veiklos biudžetą kasmet priimdavo Komisija, pasikonsultavusi su Taryba ir Europos Parlamentu. Paskutinį kartą buvo sudarytas 2002 m. sausio 1 d. – liepos 23 d. laikotarpio biudžetas. Nuo 2002 m. liepos 24 d. su veiklos biudžetu susijusios pajamos ir išlaidos įtraukiamos į likviduojamos EAPB pajamų ir išlaidų ataskaitą. Likę vykdytini įsipareigojimai parodomi balanso įsipareigojimų dalyje.

1.4.   BIUDŽETINIŲ SĄSKAITŲ STRUKTŪRA

1.4.1.   Bendra apžvalga

Tik Komisijos biudžete numatyti administraciniai asignavimai ir einamieji asignavimai. Kitose institucijose yra tik administraciniai asignavimai.

Biudžete išskiriami dviejų rūšių asignavimai: nediferencijuotieji asignavimai ir diferencijuotieji asignavimai. Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinio pobūdžio operacijoms finansuoti (kurios atitinka metinio periodiškumo principą). Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas.

| a) | Nediferencijuotieji asignavimai apima:






  — | visus Komisijos skirsnio administracinius biudžeto skirsnius ir kiekvieno kito skirsnio visumą; |
| --- | --- | --- |

a)

Nediferencijuotieji asignavimai apima:

Nediferencijuotieji asignavimai

—

visus Komisijos skirsnio administracinius biudžeto skirsnius ir kiekvieno kito skirsnio visumą;

| — | metinio pobūdžio asignavimus EŽŪOGF Garantijų skyriui; bei |
| --- | --- |

—

metinio pobūdžio asignavimus EŽŪOGF Garantijų skyriui; bei

| — | tam tikrus techninius asignavimus (grąžinamas lėšas, skolinimosi ir skolinimo garantijas ir kt.). |
| --- | --- |

—

tam tikrus techninius asignavimus (grąžinamas lėšas, skolinimosi ir skolinimo garantijas ir kt.).

Nediferencijuotųjų asignavimų atveju įsipareigojimų asignavimų suma yra tokia pati kaip ir mokėjimų asignavimų.

| b) | Diferencijuotieji asignavimai skirti daugiametėms operacijoms padengti ir apima visų kitų skyrių, išskyrus Komisijos skirsnio 1 skyriaus, asignavimus.
  Šie diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų asignavimus ir mokėjimų asignavimus:






  — | Įsipareigojimų asignavimai
  . Jie apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, vadovaujantis Finansinio reglamento 76 straipsnio 3 dalimi, gali būti išskaidyti į per kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte. Diferencijuotųjų asignavimų atveju būsimiems metams dar nenumatyti biudžetiniai įsipareigojimai parodomi kaip nebalansiniai neapibrėžtieji įsipareigojimai. |
| --- | --- | --- |

b)

Diferencijuotieji asignavimai skirti daugiametėms operacijoms padengti ir apima visų kitų skyrių, išskyrus Komisijos skirsnio 1 skyriaus, asignavimus.

Diferencijuotieji asignavimai

Šie diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų asignavimus ir mokėjimų asignavimus:

—

Įsipareigojimų asignavimai
  . Jie apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, vadovaujantis Finansinio reglamento 76 straipsnio 3 dalimi, gali būti išskaidyti į per kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte. Diferencijuotųjų asignavimų atveju būsimiems metams dar nenumatyti biudžetiniai įsipareigojimai parodomi kaip nebalansiniai neapibrėžtieji įsipareigojimai.

Įsipareigojimų asignavimai

| — | Mokėjimų asignavimai
  . Jie apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

—

Mokėjimų asignavimai
  . Jie apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

Mokėjimų asignavimai

1.4.2.   Asignavimų kilmė

Pagrindinis asignavimų šaltinis – Bendrijų einamųjų metų biudžetas. Tačiau Finansinio reglamento nuostatose numatytos ir kitos asignavimų rūšys. Šie asignavimai atsiranda iš praėjusiųjų finansinių metų arba išorės šaltinių.

1.4.2.1.   Galutinio biudžeto asignavimai, apima:

| — | Patvirtintus pradinio biudžeto asignavimus. |
| --- | --- |

—

Patvirtintus pradinio biudžeto asignavimus.

| — | Perkėlimus. Asignavimus galima perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles. |
| --- | --- |

—

Perkėlimus. Asignavimus galima perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles.

| — | Taisomuosius biudžetus. Priimtas biudžetas gali būti iš dalies pakeistas arba padidintas taisomuoju biudžetu. Taisyklės išdėstytos Finansinio reglamento 37 ir 38 straipsniuose. |
| --- | --- |

—

Taisomuosius biudžetus. Priimtas biudžetas gali būti iš dalies pakeistas arba padidintas taisomuoju biudžetu. Taisyklės išdėstytos Finansinio reglamento 37 ir 38 straipsniuose.

1.4.2.2.   Iš praėjusiųjų metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai.

| — | Automatiškai perkelti asignavimai. Šie asignavimai – nediferencijuotieji mokėjimų asignavimai, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienerius finansinius metus (netaikant apribojimų likviduojamai EAPB), remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi. |
| --- | --- |

—

Automatiškai perkelti asignavimai. Šie asignavimai – nediferencijuotieji mokėjimų asignavimai, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienerius finansinius metus (netaikant apribojimų likviduojamai EAPB), remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi.

| — | Institucijų sprendimu perkeliami asignavimai. Institucija gali nuspręsti iš praėjusiųjų metų biudžeto perkelti asignavimus dviem atvejais: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

—

Institucijų sprendimu perkeliami asignavimai. Institucija gali nuspręsti iš praėjusiųjų metų biudžeto perkelti asignavimus dviem atvejais: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis).

| — | Asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis).

1.4.2.3.   Asignuotosios įplaukos

| — | Grąžinamosios išmokos. Šie asignavimai atsiranda dėl per klaidą išmokėtų sumų grąžinimo, pajamų už kitoms Bendrijų įstaigoms pateiktas prekes ar suteiktas paslaugas, gautų draudimo išmokų, pajamų iš patalpų nuomos ir leidinių pardavimo – šios sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies e, f, g, h, i ir j punktai) ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų. |
| --- | --- |

—

Grąžinamosios išmokos. Šie asignavimai atsiranda dėl per klaidą išmokėtų sumų grąžinimo, pajamų už kitoms Bendrijų įstaigoms pateiktas prekes ar suteiktas paslaugas, gautų draudimo išmokų, pajamų iš patalpų nuomos ir leidinių pardavimo – šios sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies e, f, g, h, i ir j punktai) ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų.

| — | ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės susitarimas numato, kad jos narių įnašas Bendrijų biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos Bendrijų biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims. |
| --- | --- |

—

ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės susitarimas numato, kad jos narių įnašas Bendrijų biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos Bendrijų biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims.

| — | Įplaukos iš trečiųjų šalių. Kaip ir ELPA asignavimų atveju, kitos šalys taip pat yra sudariusios susitarimus su Europos Bendrijomis, kuriais numatomas finansinis įnašas į Bendrijų veiklą. Gautos sumos laikomos įplaukomis iš trečiųjų šalių ir priskiriamos atitinkamoms biudžeto eilutėms (dažnai mokslinių tyrimų sričiai) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai). |
| --- | --- |

—

Įplaukos iš trečiųjų šalių. Kaip ir ELPA asignavimų atveju, kitos šalys taip pat yra sudariusios susitarimus su Europos Bendrijomis, kuriais numatomas finansinis įnašas į Bendrijų veiklą. Gautos sumos laikomos įplaukomis iš trečiųjų šalių ir priskiriamos atitinkamoms biudžeto eilutėms (dažnai mokslinių tyrimų sričiai) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai).

| — | Darbas trečiosioms šalims. Bendrijų mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir įplaukų iš trečiųjų šalių atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas tam tikroms biudžeto eilutėms, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas). |
| --- | --- |

—

Darbas trečiosioms šalims. Bendrijų mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir įplaukų iš trečiųjų šalių atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas tam tikroms biudžeto eilutėms, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas).

| — | Asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra Bendrijų lėšos, kurias grąžino gavėjai. Išankstinių mokėjimų susigrąžinimas užfiksuojamas kaip asignuotosios įplaukos (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 2 dalis) ir sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra Bendrijų lėšos, kurias grąžino gavėjai. Išankstinių mokėjimų susigrąžinimas užfiksuojamas kaip asignuotosios įplaukos (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 2 dalis) ir sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis).

1.4.3.   Suteiktų asignavimų struktūra

| — | Galutinio biudžeto asignavimai = patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai + taisomojo biudžeto asignavimai + perkėlimai. |
| --- | --- |

—

Galutinio biudžeto asignavimai = patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai + taisomojo biudžeto asignavimai + perkėlimai.

Galutinio biudžeto asignavimai

| — | Papildomi asignavimai = asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus vėl suteikti asignavimai. |
| --- | --- |

—

Papildomi asignavimai = asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus vėl suteikti asignavimai.

Papildomi asignavimai

| — | Bendra patvirtintų asignavimų suma = galutinio biudžeto asignavimai + papildomi asignavimai. |
| --- | --- |

—

Bendra patvirtintų asignavimų suma = galutinio biudžeto asignavimai + papildomi asignavimai.

Bendra patvirtintų asignavimų suma

| — | Metų asignavimai (naudojami apskaičiuojant biudžeto rezultatą) = galutinio biudžeto asignavimai + asignuotosios įplaukos. |
| --- | --- |

—

Metų asignavimai (naudojami apskaičiuojant biudžeto rezultatą) = galutinio biudžeto asignavimai + asignuotosios įplaukos.

Metų asignavimai

1.5.   BIUDŽETO VYKDYMAS

Biudžeto vykdymą reglamentuoja Finansinis reglamentas, kurio 48 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Komisija biudžeto įplaukas ir išlaidas vykdo pagal šį reglamentą savo atsakomybe neviršydama leistinų asignavimų“. 50 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kitoms institucijoms suteikia būtinus įgaliojimus su jomis susijusiems biudžeto skirsniams vykdyti.

1.6.   NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI (RAL)

Atsiradus diferencijuotiesiems asignavimams, atsirado atotrūkis tarp įrašytų įsipareigojimų ir atliktų mokėjimų: šis atotrūkis, atitinkantis neįvykdytus įsipareigojimus, reiškia įsipareigojimų įrašymo dienos ir atitinkamų mokėjimų dienos laiko skirtumą.

2.   BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PAAIŠKINIMAS

| 2.1. | METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI (1 lentelė) |
| --- | --- |

2.1.

1 lentelė

2.1.1.   Bendroji informacija

Į ataskaitas įtrauktos nuosavų išteklių sumos – tai sumos, kuriomis per tuos metus kredituojamos sąskaitos, kurias Komisijos vardu atidarė valstybių narių vyriausybės. Pertekliaus atveju įplaukas taip pat sudaro praėjusiųjų finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas. Kitos į ataskaitas įtrauktos įplaukos – tai per metus faktiškai gautos sumos.

Apskaičiuojant metinį biudžeto vykdymo rezultatą, išlaidas sudaro mokėjimai pagal tų metų mokėjimų asignavimus ir bet kurie tų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus. Mokėjimai pagal metų mokėjimų asignavimus – tai mokėjimai, kuriuos apskaitos pareigūnas atliko iki finansinių metų gruodžio 31 d. Europos žemės ūkio garantijų fondo atveju mokėjimais laikomi mokėjimai, kuriuos valstybės narės atliko nuo 2007 m. spalio 16 d. iki 2008 m. spalio 15 d., su sąlyga, kad apskaitos pareigūnui iki 2009 m. sausio 31 d. buvo pranešta apie įsipareigojimą ir leidimą juos atlikti. Dėl EŽŪGF išlaidų po patikrinimų valstybėse narėse gali būti priimtas sprendimas dėl atitikties.

Biudžeto vykdymo rezultatą sudaro du elementai: Europos Bendrijų rezultatas ir EEE priklausančių ELPA šalių dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių 15 straipsniu, šiuo rezultatu parodomas skirtumas tarp:

| — | visų tais metais gautų įplaukų; |
| --- | --- |

—

visų tais metais gautų įplaukų;

| — | ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos. ELPA ir EEE šalių atveju iš n metų į n+1 metus perkeltų asignavimų apimtis paaiškėja uždarius sąskaitas. Todėl apskaičiuojant likutį, įtraukiami iš n-1 metų į n metus perkelti asignavimai. |
| --- | --- |

—

ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos. ELPA ir EEE šalių atveju iš n metų į n+1 metus perkeltų asignavimų apimtis paaiškėja uždarius sąskaitas. Todėl apskaičiuojant likutį, įtraukiami iš n-1 metų į n metus perkelti asignavimai.

Prie gauto skaičiaus pridedama arba iš jo atimama:

| — | grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš praėjusiųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis; |
| --- | --- |

—

grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš praėjusiųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis;

| — | per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis. |
| --- | --- |

—

per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti asignavimai, susiję su trečiųjų šalių įnašais ir darbu trečiosioms šalims, kurie pagal savo pobūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami į papildomus finansinių metų asignavimus. Tuo paaiškinama, kodėl skiriasi iš praėjusiųjų metų perkeltos sumos 2008 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje ir sumos, kurios 2007 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus. Apskaičiuojant metinius rezultatus, neatsižvelgiama į mokėjimų asignavimus, skirtus pakartotinam naudojimui, ir asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti susigrąžinus išankstinius mokėjimus.

ELPA ir EEE mokėjimų asignavimų dalis, kurią Bendrijos perkėlė iš 2008 m. į 2009 m., negalėjo būti įtraukta į 2008 m. likutį, nes ELPA turi patvirtinti tas sumas, o toks patvirtinimas nesuteikiamas iki 2009 m. vidurio.

Perkelti mokėjimų asignavimai apima automatiškai atliekamus perkėlimus ir perkėlimus pagal sprendimą. Taip pat įtrauktas paskirtųjų įplaukų asignavimų padidėjimas, nes metų pabaigoje nepanaudoti asignavimai perkeliami automatiškai. Kiek tai susiję su panaikintais iš praėjusiųjų metų perkeltais nepanaudotais mokėjimų asignavimais, dabar nurodomi tik automatiškai ir pagal sprendimą perkelti panaikinti asignavimai.

2.1.2.   2008 m. biudžeto rezultato suderinimas su 2008 m. ekonominės veiklos rezultatu

14 psl. pateikiamas metinis ekonominės veiklos rezultatas apskaičiuotas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau pagal Finansinį reglamentą biudžeto rezultatas paremtas pakeistomis pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi abu rezultatai yra tos pačios susijusios operacijos, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinami. Toliau pateikiamoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į įplaukų ir išlaidų punktus.

2008 M. EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ SUDERINIMAS SU M. BIUDŽETO REZULTATAIS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI | 12 686 | 7 462 |
| Įplaukos |
| Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos | (4 685) | (5 036) |
| Teisės į praėjusiaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais | 3 485 | 2 543 |
| Sukauptos įplaukos (grynosios) | (724) | (1 068) |
| Išlaidos |
| Sukauptos išlaidos (grynosios) | 6 353 | 8 814 |
| Praėjusiųjų metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais | (219) | (3 635) |
| Grynasis išankstinio finansavimo poveikis | (16 446) | (6 810) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus | (3 914) | (3 116) |
| Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai | 1 182 | 1 171 |
| Atidėjinių pokyčiai | 4 316 | 1 395 |
| Kita | (88) | (33) |
| Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai | (136) | (145) |
| METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI | 1 810 | 1 542 |

Mln. EUR

2008

2007

METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI

METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI

12 686

12 686

7 462

7 462

Įplaukos

Įplaukos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

(4 685)

(5 036)

Teisės į praėjusiaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

3 485

2 543

Sukauptos įplaukos (grynosios)

(724)

(1 068)

Išlaidos

Išlaidos

Sukauptos išlaidos (grynosios)

6 353

8 814

Praėjusiųjų metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

(219)

(3 635)

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

(16 446)

(6 810)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

(3 914)

(3 116)

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai

1 182

1 171

Atidėjinių pokyčiai

4 316

1 395

Kita

(88)

(33)

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai

(136)

(145)

METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI

METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI

1 810

1 810

1 542

1 542

Derinami punktai. Įplaukos

Faktinės finansinių metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas praėjusiaisiais metais. Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominės veiklos rezultatų, nes jos nesudaro biudžeto įplaukų dalies. Tačiau teisės į praėjusiaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais, suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominės veiklos rezultatų.

teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

praėjusiaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro iš žemės ūkio mokesčių, nuosavų išteklių ir palūkanų bei dividendų sukauptos įplaukos. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas įplaukas atėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš praėjusiųjų metų.

Grynąsias sukauptas įplaukas

Derinami punktai. Išlaidos

Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patyrė Bendrijos lėšų gavėjai, apie kurias EB dar nepranešta.

Grynąsias sukauptas išlaidas

Nors sukauptos išlaidos nelaikomos biudžeto išlaidomis, einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais užregistruotomis sąskaitomis, yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis.

einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais užregistruotomis sąskaitomis

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra 1) naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais ir pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba praėjusiaisiais metais priėmus reikalavimus atitinančias išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžetinių sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

Be mokėjimų, kurie atlikti pagal metų asignavimus, apskaičiuojant metinius biudžeto vykdymo rezultatus taip pat reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į kitus metus (pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 15 straipsnį). Tas pats pasakytina apie biudžeto mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus.

perkeliami į kitus metus

perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus

Atidėjinių pokyčiai siejami su metų pabaigos kaupiamųjų sąskaitų įverčiais (daugiausia darbuotojų išmokomis), kurie poveikio biudžetinėms sąskaitoms nedaro. Kitas derinamas sumas sudaro skirtingi elementai, kaip antai: turto nusidėvėjimas, turto įsigijimas, kapitalo nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kurių biudžeto ir kaupiamosios apskaitos tvarkymas skiriasi.

Atidėjinių pokyčiai

Kitas derinamas sumas

Galiausiai agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai, kurie įtraukiami į konsoliduotuosius ekonominės veiklos rezultatus, turi būti neįskaitomi, nes jų biudžeto vykdymas nėra konsoliduotojo biudžeto rezultato dalis.

agentūrų ir EAPB

2.2.   2008 M. BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ PALYGINIMAS (2 lentelė)

2 lentelė

Mokėjimų asignavimų suma pradiniame priimtame biudžete, kurį 2007 m. gruodžio 18 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 120 347 mln. EUR ir turėjo būti finansuojama iš 118 922 mln. EUR nuosavų išteklių. Reikėtų pažymėti, kad pradiniame biudžete numatytos įplaukos ir išlaidos per biudžetinius metus tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami taisomuosiuose biudžetuose. Valstybių narių BNP pagrįstų nuosavų išteklių mokėjimų tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto įplaukos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis. Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto įplaukos ir išlaidos (mokėjimų asignavimai) privalo būti subalansuotos.

Įplaukos

2008 m. priimta dešimt taisomųjų biudžetų. Dėl jų poveikio 2008 m. biudžeto įplaukoms susidarė bendra galutinė 115 771 mln. EUR įplaukų suma. Ši suma buvo padengta iš nuosavų išteklių – iš viso 108 323 mln. EUR (taigi 10 599 mln. EUR mažiau, nei prognozuota iš pradžių), ir kitų įplaukų likučio. Nuosavų išteklių poreikis sumažėjo dėl įvairių veiksnių, pavyzdžiui, įtrauktų 1 529 mln. EUR, susijusių su praėjusiųjų metų pertekliumi, taip pat bendrovei „Microsoft“ skirtomis baudomis bei atitinkamomis banko palūkanomis – iš viso 849 mln. EUR. Galiausiai sumažėjus mokėjimų asignavimams ir kartu padidėjus taisomajame biudžete Nr. 9/2008 prognozuojamoms įplaukoms, BNP ištekliai papildomai sumažėjo 6 936 mln. EUR suma.

Kiek tai susiję su nuosavais ištekliais, reikėtų pažymėti, kad surinkta 102 % prognozuotų tradicinių nuosavų išteklių. Tai galima paaiškinti tuo, kad biudžeto sąmata pakeista tuo metu, kai buvo parengtas taisomasis biudžetas Nr. 5/2008 (sąmata sumažinta 212 mln. EUR) ir taisomasis biudžetas Nr. 9/2008 (sąmata sumažinta 1 600 mln. EUR). Šie patikslinimai daugiausia buvo grindžiami 2008 m. pavasario naujomis makroekonominėmis prognozėmis, kurios buvo mažiau optimistinės už ankstesnes, taip pat įnašų pokyčiais.

Galutiniai valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai taip pat labai sutapo su galutine biudžeto sąmata. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai EPS nedalyvaujančios valstybės narės faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

Išlaidos

2008 m. biudžetas dar buvo rengiamas atsižvelgiant į perėjimą nuo vienos finansinės programos prie kitos. Įsipareigojimų asignavimai atitiko naujajam 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui nustatytas išlaidų gaires, tuo tarpu mokėjimo prašymai daugiausia vis dar buvo susiję su 2000–2006 m. finansine programa. Numatoma, kad nuo 2009 m. sparčiai didės daugeliui naujų daugiamečių programų skirtų mokėjimų dalis.

Įsipareigojimų vykdymo lygis 99 %, palyginti su galutiniu biudžetu (99,4 %, atmetus nepanaudotą Globalizacijos fondo rezervą), ir 100,2 %, palyginti su pradiniu biudžetu. Netgi laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės programų, kurių faktinis vykdymo lygis buvo žemiausias iš visų išlaidų kategorijų, vykdymas po perkėlimų pasiekė 99 %.

Palyginti su pradiniu biudžetu, galutinis biudžetas padidėjo mažiau negu 1 %. Parengus taisomuosius biudžetus, padidinimas iš viso siekė 1 421 mln. EUR – jis daugiausia apėmė planuotą Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondo (EŽF) perprogramavimą, kuris sudarė 771 mln. EUR, dar 280 mln. EUR buvo skirta Europos solidarumo fondui nenumatytoms išlaidoms, taip pat 240 mln. EUR padidintas Neatidėliotinos pagalbos rezervas – naujosios maisto priemonės reikmėms padengti.

Atlikti mokėjimai sudarė 93 % pradinio biudžeto – bendrus mokėjimo asignavimus sumažinus 4 % ir atlikus keletą didelių perkėlimų iš vienos finansinės programos išlaidų kategorijos į kitą, galiausiai panaudoti 97 % skirtų asignavimų.

Reikėjo atlikti didelį struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo asignavimų sumažinimą (4 515 mln. EUR arba 11 % skirtų asignavimų), nes Komisija vis dar turėjo patvirtinti struktūrinių fondų projektų valdymo ir kontrolės sistemas, kad būtų atlikti tarpiniai mokėjimai, o Sanglaudos fondo atveju valstybės narės vis dar turėjo pateikti pasiūlymus dėl pagrindinių projektų 4 išlaidų kategorijoje (265 mln. EUR arba 3 % skirtų asignavimų, pasiskirsčiusių visoje išlaidų kategorijoje), taip pat 21 mln. EUR sumažinti tarptautinių žuvininkystės susitarimų esamą rezervą.

Išsami biudžeto patikslinimų, su jais susijusių aplinkybių, pagrindimų ir poveikio analizė pateikta Komisijos 2008 m. biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos A dalyje (biudžeto apžvalga) ir B dalyje (apie kiekvieną finansinės programos kategoriją).

2.3.   ĮPLAUKOS (3 lentelė)

3 lentelė

Bendrojo Europos Bendrijų biudžeto įplaukas galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas: nuosavus išteklius ir kitas įplaukas. Tai nustatyta Europos Bendrijų steigimo sutarties 269 straipsnyje, kuriame teigiama, kad: „neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais.“ Didžioji biudžeto išlaidų dalis padengiama iš nuosavų išteklių. Kitos įplaukos sudaro tik nedidelę viso finansavimo dalį.

Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai ir muitai. Korekcinis mechanizmas, siekiant išvengti biudžeto disbalanso, taip pat yra nuosavų išteklių sistemos dalis.

Nuosavi ištekliai skirstomi vadovaujantis taisyklėmis, nustatytomis 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendime Nr. 2000/597/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos. 2009 m. kovo 1 d. įsigaliojo naujas 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl nuosavų išteklių. Šis sprendimas taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Tačiau jo finansinis poveikis bus pastebimas tik nuo 2009 m. finansinių metų, kadangi į grįžtamąjį poveikį bus atsižvelgta tik 2009 m. biudžetiniais metais.

2.3.1.   Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai. Visos nustatytos tradicinių nuosavų išteklių sumos turi būti įrašomos į tam tikrą kompetentingų institucijų tvarkomą sąskaitą.

| — | Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos. |
| --- | --- |

—

Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos.

| — | Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) dar garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą. |
| --- | --- |

—

Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) dar garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą.

Dėl atskiros sąskaitos valstybės narės siunčia Komisijai ketvirčio ataskaitą, kurioje nurodoma:

| — | susigrąžintinas praėjusio ketvirčio likutis, |
| --- | --- |

—

susigrąžintinas praėjusio ketvirčio likutis,

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos,

| — | bazės patikslinimai (korekcijos/panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimai (korekcijos/panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytos sumos, |
| --- | --- |

—

nurašytos sumos,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis.

Remiantis valstybių narių siunčiama informacija, negalima vienais metais susigrąžintų sumų priskirti metams, kuriais atsirado teisės į tas sumas. Taigi į „2008 m. bendrojo biudžeto įplaukų vykdymo suvestinės“ lentelės stulpelį, į kurį įtraukiamos gautos sumos pagal perkeltas sumas, įtrauktos per metus gautos sumos ir atšauktų teisių į gautinas sumas suma, kurią pakeitė nauja teisių į gautinas sumas suma, apie kurią pranešė valstybės narės rengdamos naują suvestinę. Nuosavų išteklių teisėms į gautinas sumas taikomas vertės sumažinimas.

Susigrąžinus atskiros sąskaitos tradicinius nuosavus išteklius, jie turi būti įrašyti į Komisijos sąskaitą ižde arba kitoje paskirtoje įstaigoje ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tosios antro mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį teisė į gautiną sumą buvo susigrąžinta, dienos. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti.

2.3.2.   PVM pagrįsti ištekliai ir BNP pagrįsti ištekliai

PVM pagrįsti nuosavi ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, nustatytą pagal 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2 straipsnio 1 dalies c punkte išdėstytas taisykles. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas.

BNP pagrįsti ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamas įplaukas bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP.

PVM ir BNP pagrįsti ištekliai nustatomi remiantis PVM ir BNP bazių prognozėmis, kurios nustatomos rengiant preliminarų biudžeto projektą. Vėliau šios prognozės peržiūrimos taisomuoju biudžetu atnaujinant atitinkamų biudžetinių metų duomenis.

Faktiniai PVM ir BNP bazių duomenys taikomi visus metus po atitinkamų biudžetinių metų. Komisija apskaičiuoja skirtumus tarp valstybių narių mokėtinų sumų, remdamasi faktinėmis bazėmis, ir faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumokėtų sumų. Komisija pareikalauja, kad valstybės narės pateiktų PVM ir BNP likučius – tiek teigiamus, tiek neigiamus – iki kitų metų, einančių po atitinkamų biudžetinių metų, gruodžio 1 d. Jeigu nepaskelbiama išlyga, per ateinančius ketverius metus galima koreguoti faktines PVM ir BNP bazes. Anksčiau apskaičiuotas likutis patikslinamas, o gauto skirtumo pareikalaujama tuo pačiu metu kaip ir ankstesniųjų biudžetinių metų PVM ir BNP likučių.

Tikrindama PVM ataskaitas ir BNP duomenis, Komisija gali paskelbti valstybėms narėms išlygas dėl tam tikrų punktų, kurie gali turėti pasekmių jų nuosavų išteklių įnašams. Pavyzdžiui, šie punktai gali atsirasti dėl to, kad nėra priimtinų duomenų arba reikia sukurti tinkamą metodiką. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstybėms narėms sumokėti neapibrėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti jų finansinio poveikio. Kai galima nustatyti tikslią sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP išteklių suma, susijusi arba su PVM ir BNP likučiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas.

2.3.3.   Korekcija JK naudai

Šiuo mechanizmu sumažinami JK nuosavų išteklių mokėjimai proporcingai jos vadinamajam „biudžeto disbalansui“ ir atitinkamai padidinami kitų valstybių narių nuosavų išteklių mokėjimai. Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmą Jungtinės Karalystės naudai įvedė Fontenblo Europos Vadovų Taryba (1984 m. birželio mėn.), o 1985 m. gegužės 7 d. priimtas sprendimas dėl nuosavų išteklių. Mechanizmu buvo siekiama sumažinti JK biudžeto disbalansą, sumažinant šios valstybės mokėjimus Bendrijoms.

Daugiau informacijos apie įplaukų vykdymą galima rasti 2008 m. biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje.

2.4.   IŠLAIDOS (4–13 lentelės)

4–13 lentelės

2.4.1.   2007–2013 m. finansinė programa

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Tvarusis augimas | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Administravimas | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Kompensacijos | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Įsipareigojimų asignavimai | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Iš viso mokėjimų asignavimų | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

Mln. EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Tvarusis augimas

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Administravimas

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Kompensacijos

445

207

210

0

0

0

0

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Iš viso mokėjimų asignavimų

Iš viso mokėjimų asignavimų

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Šiame skirsnyje apibūdinamos pagrindinės Bendrijų išlaidų kategorijos, klasifikuojamos pagal 2007–2013 m. finansinės programos išlaidų kategorijas. 2008–ieji finansiniai metai buvo antrieji 2007–2013 m. finansinės programos metai. 2008 m. bendra viršutinė įsipareigojimų asignavimų riba yra 132 797 mln. EUR, t. y. 1,06 % BNP. Atitinkama viršutinė mokėjimų asignavimų riba yra 129 681 mln. EUR, t. y. 1,03 % BNP. Pirmiau pateiktoje lentelėje finansinė programa pateikiama numatytomis lyginamosiomis 2013 m. kainomis.

1 išlaidų kategorija. Tvarusis augimas

Šią išlaidų kategoriją sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susiję komponentai:

| — | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims.

| — | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti.

2 išlaidų kategorija. Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija apima bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, kaimo plėtrą ir aplinkos priemones, visų pirma „Natura 2000“. Bendrai žemės ūkio politikai numatyta suma atitinka 2002 m. spalio mėn. Briuselio Europos Vadovų Taryboje pasiektą susitarimą.

3 išlaidų kategorija. Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

Naujoji 3 išlaidų kategorija (Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas) parodo, kad didėja tam tikrų sričių, kuriose Europos Sąjungai suteiktos naujos užduotys: teisingumo ir vidaus reikalų, sienų apsaugos, imigracijos ir prieglobsčio politikos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos, kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su piliečiais, svarba. Ją sudaro du komponentai:

| — | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

—

3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas

| — | 3b. Pilietybė |
| --- | --- |

—

3b. Pilietybė

4 išlaidų kategorija. ES kaip pasaulinio masto partnerė.

4 išlaidų kategorija apima visus išorės veiksmus, įskaitant pasirengimo narystei priemones. Nors Komisija pasiūlė į finansinę programą įtraukti Europos plėtros fondą (EPF), Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas sutarė jo neįtraukti.

5 išlaidų kategorija. Administravimas

Ši išlaidų kategorija apima administracines visų institucijų, pensijų ir Europos mokyklų išlaidas. Kitose institucijose (išskyrus Komisiją) šios išlaidos sudaro visas jų išlaidas, bet agentūros ir kitos įstaigos patiria ir administracinių, ir veiklos išlaidų.

6 išlaidų kategorija. Kompensacijos

Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstybės narės pačioje narystės pradžioje neturėtų tapti tik įnašų į biudžetą mokėtojomis, pagal šią išlaidų kategoriją numatyta kompensacija. Šią sumą buvo galima naudoti kaip naujosioms valstybėms narėms skirtus perkėlimus jų biudžeto įplaukoms ir įnašams subalansuoti.

2.4.2.   Politikos sritys

Taikydama veikla grindžiamo valdymo (ABM) principą, Komisija diegia veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principą (ABB) planavimo ir valdymo procesuose. ABB apima biudžeto struktūrą, kurioje biudžeto antraštinės dalys atitinka politikos sritis, o biudžeto skyriai – veiklos rūšis.

ABB siekiama pateikti aiškią sistemą, kuria Komisijos politikos tikslai būtų įgyvendinami teisinėmis, finansinėmis arba kitomis viešosios politikos priemonėmis. Pertvarkant Komisijos darbą, atsižvelgiant į veiklos rūšis, aiškiai matosi Komisijos įsipareigojimai ir kartu sudaroma bendra prioritetų nustatymo sistema. Biudžetinės procedūros metu ištekliai paskirstomi pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklos rūšis, kaip į biudžeto sudarymo tikslų pagrindą. Nustatant tokį veiklos rūšių ir joms priskirtų išteklių ryšį, ABB siekiama padidinti išteklių naudojimo Komisijoje našumą ir veiksmingumą.

Politikos sritį galima apibrėžti kaip homogenišką Komisijos darbą sudarančių veiklos rūšių grupavimą; ji yra svarbus sprendimų priėmimo proceso elementas. Iš viso nustatyta 31 politikos sritis, kiekviena politikos sritis paprastai atitinka generalinio direktorato veiklą ir vidutiniškai apima apie 6 ar 7 atskiras veiklos rūšis. Šios politikos sritys daugiausia yra veiklos sritys, nes pagrindinių jų veiklos rūšių tikslas – padėti trečiųjų šalių gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Kiekvienos politikos srities veiklos biudžete yra numatytos būtinos administracinės išlaidos.

Daugiau informacijos apie išlaidų vykdymą galima rasti 2008 m. biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje.

2.5.   INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS (14–18 lentelės)

14–18 lentelės

Kaip ir praėjusiaisiais metais konsoliduotosios Europos Bendrijų bendrojo biudžeto vykdymo ataskaitos apima visų institucijų biudžeto vykdymą, nes į Bendrijų biudžetą įtrauktas kiekvienos institucijos biudžetas.

Bendrijų biudžete nėra atskiro agentūrų biudžeto; jos iš dalies finansuojamos Komisijos biudžeto subsidija. Siekiant pateikti agentūroms visus susijusius biudžeto duomenis, į konsoliduotųjų metinių ataskaitų biudžeto dalį įtraukiamos atskiros konsoliduojamų tradicinių agentūrų biudžeto vykdymo ataskaitos. Šias ataskaitas sudaro:

| — | biudžeto įplaukų lentelė, kurioje nurodyta iš Komisijos biudžeto gauta suma; |
| --- | --- |

—

biudžeto įplaukų lentelė, kurioje nurodyta iš Komisijos biudžeto gauta suma;

| — | dvi biudžeto išlaidų (įsipareigojimų, mokėjimų) lentelės, kuriose pateikiami duomenys pagal agentūras ir išskirstomi biudžeto ir papildomi asignavimai; |
| --- | --- |

—

dvi biudžeto išlaidų (įsipareigojimų, mokėjimų) lentelės, kuriose pateikiami duomenys pagal agentūras ir išskirstomi biudžeto ir papildomi asignavimai;

| — | kiekvienos lentelės apačioje įtraukta tarpinė suma, kuria nurodomas bendras agentūrų finansinis poveikis pagal išlaidų arba pajamų rūšį; |
| --- | --- |

—

kiekvienos lentelės apačioje įtraukta tarpinė suma, kuria nurodomas bendras agentūrų finansinis poveikis pagal išlaidų arba pajamų rūšį;

| — | biudžeto vykdymo rezultatų lentelė, kurioje agentūrų biudžeto rezultatas pridedamas prie Bendrijų rezultato (neįtraukiant iš Bendrijos išlaidoms numatytų lėšų mokamų subsidijų ir subsidijų, gautų kaip agentūrų įplaukos). |
| --- | --- |

—

biudžeto vykdymo rezultatų lentelė, kurioje agentūrų biudžeto rezultatas pridedamas prie Bendrijų rezultato (neįtraukiant iš Bendrijos išlaidoms numatytų lėšų mokamų subsidijų ir subsidijų, gautų kaip agentūrų įplaukos).

---

(1)  Pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) 259/68 su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus.

1

(2)  2008 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžetą, kuriame numatyta apmokėti Bendrijų trumpalaikius įsipareigojimus iš nuosavų išteklių, kurie 2009 m. bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti.

2

(3)  Įskaitant Garantijų fondo pinigus (žr. 2.11 pastabą).

3

2.11

(4)  Atėmus makrofinansinės pagalbos sumas.

4

(5)  Aukštesnė ribinė vertė reiškia fiksuotų palūkanų normų paskolą, kuriai taikomas palūkanų normų apsikeitimo sandoris (žr. 2.8.2 pastabą).

5

2.8.2

(6)  Aukštesnė ribinė vertė reiškia fiksuotų palūkanų normų pasiskolintą sumą, kuriai taikomas palūkanų normų apsikeitimo sandoris (žr. 2.8.2 pastabą).

6

2.8.2

(7)  Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.)

7

(8)  Mokama pirmuosius 3 metus po išvykimo.

8

(9)  Agentūra likviduota 2008 m. gruodžio 31 d.

9

(10)  Pirmą kartą konsoliduota 2008 m.

10

(11)  Decentralizuota ES įstaiga, priklausanti „Policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose“ sričiai.

11

(12)  Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose biudžeto lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

12

(13)  įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

13

(14)  įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

14

---

| 13.11.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 273/122 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 273/122

---

EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI TEIKIAMAS AUDITO RŪMŲ PATIKINIMO PAREIŠKIMAS

(2009/C 273/02)

I.   Laikydamiesi Sutarties 248 straipsnio nuostatų, Audito Rūmai išnagrinėjo:

| a) | 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“, kurias sudaro „konsoliduotų finansinių ataskaitų rinkinys“ (1) ir „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ (2); |
| --- | --- |

a)

2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“, kurias sudaro „konsoliduotų finansinių ataskaitų rinkinys“ (1) ir „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ (2);

| b) | šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

b)

šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

Vadovybės atsakomybė

II.   Pagal Sutarties 268–280 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė (3) yra atsakinga už „Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų“ parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:

| a) | Su „Europos Bendrijų metinėmis finansinėmis ataskaitomis“ susijusi vadovybės atsakomybė apima: vidaus kontrolės koncepcijos nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinių ataskaitų rinkinį, kuriame nebūtų reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų; tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (4) ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina „Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgęs į kitų institucijų (5) ir įstaigų (6) pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis teikiamą aiškinamąjį raštą, be kita ko nurodydamas, kad jis turi pakankamą patikinimą, jog jos tikrai ir teisingai atspindi Europos Bendrijų finansinę būklę visais reikšmingais aspektais. |
| --- | --- |

a)

Su „Europos Bendrijų metinėmis finansinėmis ataskaitomis“ susijusi vadovybės atsakomybė apima: vidaus kontrolės koncepcijos nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinių ataskaitų rinkinį, kuriame nebūtų reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų; tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (4) ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina „Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas“ po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgęs į kitų institucijų (5) ir įstaigų (6) pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis teikiamą aiškinamąjį raštą, be kita ko nurodydamas, kad jis turi pakankamą patikinimą, jog jos tikrai ir teisingai atspindi Europos Bendrijų finansinę būklę visais reikšmingais aspektais.

| b) | Tai, kaip vadovybė vykdo su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusius įsipareigojimus priklauso nuo biudžeto vykdymo metodo. Tiesioginio centralizuoto valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis atlieka Komisijos tarnybos. Dalijamojo valdymo atveju vykdymo užduotys yra patikimos valstybėms narėms, decentralizuoto valdymo – trečiosioms šalims, o netiesioginio centralizuoto valdymo – kitoms įstaigoms. Dalijamojo valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis pasidalija Komisija ir tarptautinės organizacijos (Finansinio reglamento 53–57 straipsniai). Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo bei, prireikus, teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, Komisija yra paskutinė institucija, kuri atsako už Europos Bendrijų finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (Sutarties 274 straipsnis). |
| --- | --- |

b)

Tai, kaip vadovybė vykdo su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusius įsipareigojimus priklauso nuo biudžeto vykdymo metodo. Tiesioginio centralizuoto valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis atlieka Komisijos tarnybos. Dalijamojo valdymo atveju vykdymo užduotys yra patikimos valstybėms narėms, decentralizuoto valdymo – trečiosioms šalims, o netiesioginio centralizuoto valdymo – kitoms įstaigoms. Dalijamojo valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis pasidalija Komisija ir tarptautinės organizacijos (Finansinio reglamento 53–57 straipsniai). Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo bei, prireikus, teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, Komisija yra paskutinė institucija, kuri atsako už Europos Bendrijų finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą (Sutarties 274 straipsnis).

Auditoriaus atsakomybė

III.   Audito Rūmai, atsižvelgiant į savo audito rezultatus, Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai auditą atliko vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais bei INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais tiek, kiek jie yra pritaikomi Europos bendrijos kontekstui. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, jog „Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos.

IV.   Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingo neatitikimo Europos Bendrijų teisinės sistemos reikalavimams, dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Atlikdamas šiuos rizikos įvertinimus, auditorius tikrina su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir teisingu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal atitinkamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas.

V.   „Pajamų“ srityje Audito Rūmai visų pirma atlieka pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNPj) pagrįstų nuosavų išteklių auditą, remdamiesi valstybių narių parengtais ir Komisijos gautais makroekonominiais suvestiniais rodikliais; po to jie įvertina Komisijos sistemas, skirtas apdoroti duomenims prieš juos įtraukiant į galutines ataskaitas ir prieš gaunant valstybių narių įnašus. Audituodami tradicinius išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muitinės priežiūroje esančių mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į galutines ataskaitas ir jas gauna Komisija.

VI.   Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

VII.   Audito Rūmų nuomone, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, „Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose“ Bendrijų finansinė būklė 2008 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai.

VIII.   Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pažymi, kad dėl apskaitos sistemų trūkumų, kuriuos iš dalies sąlygojo sudėtingos teisinė ir finansinė sistemos, vis dar išlieka kai kurių Komisijos generalinių direktoratų finansinės informacijos kokybei kylanti rizika, visų pirma išankstinio finansavimo, susijusio atskyrimo ir sąskaitų faktūrų/išlaidų ataskaitų atvejais, taip pat Europos palydovinės programos Galileo ilgalaikio turto atveju.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo

IX.   Audito Rūmų nuomone visų politikos grupių pajamos ir įsipareigojimai, taip pat politikos grupių Švietimas ir pilietybė bei Administracinės ir kitos išlaidos srityse 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ataskaitose atspindimi mokėjimai, visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi;

X.   Audito Rūmų nuomone,

| a) | politikos grupės Žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai (išskyrus kaimo plėtrą) 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų atskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. Šioje politikos grupėje integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) iš esmės ir toliau išlieka veiksminga. Kai kuriose srityse, ypač kaimo plėtros, būtina išspręsti problemas, visų pirma siekiant sumažinti neteisėtų išlaidų riziką; |
| --- | --- |

a)

politikos grupės Žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai (išskyrus kaimo plėtrą) 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų atskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. Šioje politikos grupėje integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) iš esmės ir toliau išlieka veiksminga. Kai kuriose srityse, ypač kaimo plėtros, būtina išspręsti problemas, visų pirma siekiant sumažinti neteisėtų išlaidų riziką;

| b) | politikos grupės Ekonomikos ir finansų reikalai (išskyrus šeštosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos (6BP) išlaidas šiai politikos grupei) 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. Šios politikos grupės priežiūros ir kontrolės sistemos įmonių politikos srityje, kuriuos daugiausia nulėmė su 6BP susiję trūkumai, yra iš dalies veiksmingos užkertant kelią klaidoms arba jas aptinkant ir ištaisant. |
| --- | --- |

b)

politikos grupės Ekonomikos ir finansų reikalai (išskyrus šeštosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos (6BP) išlaidas šiai politikos grupei) 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. Šios politikos grupės priežiūros ir kontrolės sistemos įmonių politikos srityje, kuriuos daugiausia nulėmė su 6BP susiję trūkumai, yra iš dalies veiksmingos užkertant kelią klaidoms arba jas aptinkant ir ištaisant.

XI.   Audito Rūmų nuomone, politikos grupių Sanglauda, Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas bei Išorės pagalba, vystymas ir plėtra srityse 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ataskaitose atspindimi mokėjimai, nors ir skirtingais lygiais, yra paveiktos reikšmingų klaidų. Minėtų politikos grupių, išskyrus Sanglaudą, priežiūros ir kontrolės sistemos yra iš dalies veiksmingos užkertant kelią perdeklaruotų ar finansuoti netinkamų išlaidų kompensavimui, taip pat tokias išlaidas aptinkant ir ištaisant. Politikos grupėje Sanglauda valstybių narių nacionalinėmis kontrolės priemonėmis aptiktų klaidų ištaisymo sistemos daugeliu atvejų yra bent iš dalies veiksmingos.

XII.   Audito Rūmai kartotinai teigia, kad sudėtingi arba neaiškūs teisiniai reikalavimai (pavyzdžiui, tinkamumo finansuoti taisyklės) turi didelės įtakos išlaidų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui politikos grupėse Žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai (visų pirma kaimo plėtros srityje), Sanglauda, Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas bei Ekonomikos ir finansų reikalai, ypač 6BP išlaidoms.

XIII.   Audito Rūmai pažymi, kad Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos ir toliau buvo tobulinamos, didžiausią dėmesį kreipiant į išlygų poveikį generalinių direktorių deklaracijose teikiamam patikinimui ir šių deklaracijų atitikimo Audito Rūmų nustatytiems faktams padidinimą. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad Komisija vis dar negali įrodyti, kad jos pastangos gerinant priežiūros ir kontrolės sistemas leido sumažinti klaidų riziką X ir XI dalyse minimose politikos grupėse ir veiklos srityse.

2009 m. rugsėjo 24 d.

Pirmininkas

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Europos Audito Rūmai

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  „Konsoliduotų finansinių ataskaitų rinkinį“ sudaro balansas, ekonominių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai (taip pat segmentų informacija).

1

(2)  „Konsoliduotas biudžeto vykdymo ataskaitas“ sudaro konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos, biudžeto principų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai.

2

(3)  Europos institucijų ir įstaigų lygmenyje vadovybė yra institucijų nariai, agentūrų direktoriai, įgalioti ar perįgalioti leidimus duodantys pareigūnai, apskaitos pareigūnai ir finansų, audito ar kontrolės padalinių vadovai. Valstybių narių ir valstybių naudos gavėjų lygmenyje vadovybė yra leidimus duodantys pareigūnai, apskaitos pareigūnai bei mokėjimo, sertifikavimo institucijų bei įgyvendinančių agentūrų vadovai.

3

(4)  Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintos apskaitos taisyklės yra pagrįstos Tarptautinės apskaitininkų federacijos paskelbtais Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba, jei jų nėra, – Tarptautinės apskaitos standartų valdybos paskelbtais Tarptautiniais apskaitos standartais (TAS)/Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Pagal Finansinį reglamentą 2008 finansinių metų „konsoliduoti finansinės atskaitomybės dokumentai“ yra parengta pagal šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (kaip tai yra daroma nuo 2005 finansinių metų), kuriose kaupimu grindžiamos apskaitos principai yra pritaikyti specifiniam Bendrijų kontekstui, o „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ ir toliau iš esmės yra rengiamos remiantis grynųjų pinigų judėjimu.

4

(5)  Prieš institucijoms priimant metines finansines ataskaitas, įvairūs apskaitos pareigūnai jas pasirašo, tuo patvirtindami, kad jie turi pakankamą patikinimą, jog finansinėse ataskaitose pateikta tikra ir teisinga institucijų finansinė būklė (Finansinio reglamento 61 straipsnis).

5

(6)  Metines finansines ataskaitas parengia atitinkami direktoriai ir nusiunčia jas Komisijos apskaitos pareigūnui kartu su atitinkamos valdybos nuomone. Be to, atitinkami apskaitos pareigūnai jas pasirašo, tuo patvirtindami, kad jie turi pakankamą patikinimą, jog finansinėse ataskaitose pateikta tikra ir teisinga įstaigų finansinė būklė (Finansinio reglamento 61 straipsnis).

6

---