# Europeiska unionens C 269/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.269.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 269 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången10 november 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.269.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 269

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången10 november 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2009/C 269/01 | Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2008 samt institutionernas svar | 1 |
| 2009/C 269/02 | Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2008 samt kommissionens svar | 257 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2009/C 269/01

Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2008 samt institutionernas svar

1

2009/C 269/02

Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2008 samt kommissionens svar

257

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 10.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 269/1

---

Image

I enlighet med bestämmelserna i artikel 248.1 och 248.4 i EG-fördraget och artiklarna 129 och 143 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1525/2007 av den 17 december 2007, och artiklarna 139 och 156 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden

har Europeiska gemenskapernas revisionsrätt vid sitt sammanträde den 24 september 2009 antagit sina

ÅRSRAPPORTER

för budgetåret 2008.

Rapporterna har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som ska bevilja ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

Revisionsrättens ledamöter är följande:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (ordförande), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, Máire GEOGHEGAN-QUINN, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan Ramallo MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK och Henri GRETHEN.

ÅRSRAPPORT OM BUDGETGENOMFÖRANDET

2009/C 269/01

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Allmän inledning

| Kapitel 1 — | Revisionsförklaringen och information till stöd för denna |
| --- | --- |

Kapitel 1 —

| Kapitel 2 — | Kommissionens system för intern kontroll |
| --- | --- |

Kapitel 2 —

| Kapitel 3 — | Budgetförvaltning |
| --- | --- |

Kapitel 3 —

| Kapitel 4 — | Inkomster |
| --- | --- |

Kapitel 4 —

| Kapitel 5 — | Jordbruk och naturresurser |
| --- | --- |

Kapitel 5 —

| Kapitel 6 — | Sammanhållning |
| --- | --- |

Kapitel 6 —

| Kapitel 7 — | Forskning, energi och transport |
| --- | --- |

Kapitel 7 —

| Kapitel 8 — | Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning |
| --- | --- |

Kapitel 8 —

| Kapitel 9 — | Utbildning och medborgarskap |
| --- | --- |

Kapitel 9 —

| Kapitel 10 — | Ekonomi och finans |
| --- | --- |

Kapitel 10 —

| Kapitel 11 — | Administrativa och andra utgifter |
| --- | --- |

Kapitel 11 —

| Bilaga I — | Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten |
| --- | --- |

Bilaga I —

| Bilaga II — | Förteckning över särskilda rapporter som har antagits av revisionsrätten sedan förra årsrapporten |
| --- | --- |

Bilaga II —

---

ALLMÄN INLEDNING

| 0.1 | Europeiska revisionsrätten är den EU-institution som enligt fördraget ska granska EU:s finanser. Revisionsrätten är EU:s externa revisor, bidrar till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning och fungerar som oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen. Mer information om revisionsrätten finns i den årliga verksamhetsrapporten, som finns tillgänglig på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu Där finns också revisionsrättens särskilda rapporter om specifika frågor och yttranden över ny eller ändrad lagstiftning. |
| --- | --- |

0.1

Europeiska revisionsrätten är den EU-institution som enligt fördraget ska granska EU:s finanser. Revisionsrätten är EU:s externa revisor, bidrar till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning och fungerar som oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen. Mer information om revisionsrätten finns i den årliga verksamhetsrapporten, som finns tillgänglig på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu Där finns också revisionsrättens särskilda rapporter om specifika frågor och yttranden över ny eller ändrad lagstiftning.

| 0.2 | Detta dokument gäller budgetåret 2008 och innehåller revisionsrättens 32:a årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget. Svaren från kommissionen – eller från EU:s övriga institutioner och organ – presenteras också i rapporten. Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport. |
| --- | --- |

0.2

Detta dokument gäller budgetåret 2008 och innehåller revisionsrättens 32:a årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget. Svaren från kommissionen – eller från EU:s övriga institutioner och organ – presenteras också i rapporten. Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport.

| 0.3 | EU:s allmänna budget fastställs varje år av rådet och Europaparlamentet. Revisionsrättens årsrapport ligger till grund för det förfarande för beviljande av ansvarsfrihet som avslutar den årliga budgetprocessen. En central del i rapporten är revisionsrättens revisionsförklaring om tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

0.3

EU:s allmänna budget fastställs varje år av rådet och Europaparlamentet. Revisionsrättens årsrapport ligger till grund för det förfarande för beviljande av ansvarsfrihet som avslutar den årliga budgetprocessen. En central del i rapporten är revisionsrättens revisionsförklaring om tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas årsredovisning och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 0.4 | Utgifterna i kommissionens avsnitt av budgeten är indelade i 23 avdelningar som motsvarar de olika politikområdena. Politikområdena återspeglar hur unionens verksamhet planeras och redovisas, och de ansvariga för respektive område är skyldiga att redovisa hur de har förvaltat medlen. EU:s utgifter planeras i sjuårscykler (budgetramar), under sex olika rubriker. Varje politikområde hänför sig huvudsakligen till en enda rubrik, men några politikområden hänför sig till flera. Revisionsrättens rapport är uppbyggd kring grupper av politikområden, såsom beskrivs i
  tabell 1.2
  (23 avdelningar för utgifter, 1 avdelning för inkomster och 9 avsnitt för administrativa utgifter). Dessa motsvarar nästan, men inte helt, rubrikerna i budgetramen för 2007–2013. |
| --- | --- |

0.4

Utgifterna i kommissionens avsnitt av budgeten är indelade i 23 avdelningar som motsvarar de olika politikområdena. Politikområdena återspeglar hur unionens verksamhet planeras och redovisas, och de ansvariga för respektive område är skyldiga att redovisa hur de har förvaltat medlen. EU:s utgifter planeras i sjuårscykler (budgetramar), under sex olika rubriker. Varje politikområde hänför sig huvudsakligen till en enda rubrik, men några politikområden hänför sig till flera. Revisionsrättens rapport är uppbyggd kring grupper av politikområden, såsom beskrivs i
  tabell 1.2
  (23 avdelningar för utgifter, 1 avdelning för inkomster och 9 avsnitt för administrativa utgifter). Dessa motsvarar nästan, men inte helt, rubrikerna i budgetramen för 2007–2013.

| 0.5 | Kapitel 1 i rapporten innehåller revisionsförklaringen och information till stöd för denna. I kapitel 2 rapporteras om kommissionens system för intern kontroll, och i kapitel 3 behandlas kommissionens förvaltning av budgeten för 2008. I de återstående kapitlen – 4 till 11 – presenteras detaljerade granskningsresultat i form av särskilda bedömningar om gemenskapens inkomster och om de olika utgiftsområdena. |
| --- | --- |

0.5

Kapitel 1 i rapporten innehåller revisionsförklaringen och information till stöd för denna. I kapitel 2 rapporteras om kommissionens system för intern kontroll, och i kapitel 3 behandlas kommissionens förvaltning av budgeten för 2008. I de återstående kapitlen – 4 till 11 – presenteras detaljerade granskningsresultat i form av särskilda bedömningar om gemenskapens inkomster och om de olika utgiftsområdena.

| 0.6 | De särskilda bedömningarna grundar sig i första hand på resultaten av revisionsrättens granskning av transaktionernas korrekthet samt på en bedömning av hur ändamålsenligt de viktigaste systemen för övervakning och kontroll av inkomster och utgifter fungerar. De slutsatser som dras av detta arbete ligger till grund för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

0.6

De särskilda bedömningarna grundar sig i första hand på resultaten av revisionsrättens granskning av transaktionernas korrekthet samt på en bedömning av hur ändamålsenligt de viktigaste systemen för övervakning och kontroll av inkomster och utgifter fungerar. De slutsatser som dras av detta arbete ligger till grund för revisionsförklaringen.

---

KAPITEL 1

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Information till stöd för revisionsförklaringen

Inledning

Räkenskapernas tillförlitlighet

Allmän bakgrund

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Åtgärder som vidtagits för att förstärka övergången till periodiserad redovisning

Konsoliderade årsredovisningar per den 31 december 2008

Övriga frågor

Slutsats

Räkenskapernas tillförlitlighet

Struktur för de särskilda bedömningarna inom ramen för revisionsförklaringen

Förklaring av DAS-metod (revisionsförklaring) och resultat

Allmän översikt över granskningsresultaten 2008

Hur brister åtgärdas

| REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET |
| --- |
| I. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat







  a) | ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” som består av de ”konsoliderade årsredovisningarna” (1)

  och de ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten”
   (2)
  för det budgetår som slutade den 31 december 2008, |

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

I.

a)

”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” som består av de ”konsoliderade årsredovisningarna” (1)

  och de ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten”
   (2)
  för det budgetår som slutade den 31 december 2008,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning.

Ledningens ansvar

| II. | I enlighet med artiklarna 268–280 i fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen
   (3)
  för att upprätta och lägga fram ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” så att den ger en rättvisande bild samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta:







  a) | Ledningens ansvar med avseende på ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” inbegriper att utforma, genomföra och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare
   (4)
  och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen ska kommissionen godkänna ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner
   (5)
  och organ
   (6). Den konsoliderade årsredovisningen ska åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

II.

a)

Ledningens ansvar med avseende på ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” inbegriper att utforma, genomföra och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare
   (4)
  och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen ska kommissionen godkänna ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner
   (5)
  och organ
   (6). Den konsoliderade årsredovisningen ska åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska gemenskapernas finansiella ställning.

| b) | Hur ledningen utövar sitt ansvar för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten. Vid direkt centraliserad förvaltning ska genomförandeuppgifterna utföras av kommissionens avdelningar. Vid delad förvaltning ska genomförandeuppgifterna delegeras till medlemsstaterna, vid decentraliserad förvaltning delegeras de till tredjeländer och vid indirekt centraliserad förvaltning till andra organ. Vid gemensam förvaltning delas genomförandeuppgifterna mellan kommissionen och internationella organisationer (artiklarna 53–57 i budgetförordningen). Genomförandeuppgifterna måste följa principen om sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, genomförs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har betalats ut eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 274 i fördraget). |
| --- | --- |

b)

Hur ledningen utövar sitt ansvar för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten. Vid direkt centraliserad förvaltning ska genomförandeuppgifterna utföras av kommissionens avdelningar. Vid delad förvaltning ska genomförandeuppgifterna delegeras till medlemsstaterna, vid decentraliserad förvaltning delegeras de till tredjeländer och vid indirekt centraliserad förvaltning till andra organ. Vid gemensam förvaltning delas genomförandeuppgifterna mellan kommissionen och internationella organisationer (artiklarna 53–57 i budgetförordningen). Genomförandeuppgifterna måste följa principen om sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, genomförs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har betalats ut eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 274 i fördraget).

Revisorns ansvar

| III. | Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder och god revisorssed och Intosais internationella standarder för nationella revisionsorgan, i den mån dessa kan tillämpas på de förhållanden som råder inom Europeiska gemenskapen. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att den uppnår rimlig säkerhet om huruvida ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de transaktioner som ligger till grund för dem är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

| IV. | I en revision ingår det att vidta revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och uppgifterna i de konsoliderade årsredovisningarna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Vilka revisionsåtgärder som väljs beror på revisorns bedömning, bland annat av risken för att väsentliga felaktigheter finns i de konsoliderade årsredovisningarna och för att de underliggande transaktionerna i något väsentligt avseende inte uppfyller kraven i Europeiska gemenskapernas rättsliga ram, på grund av oegentligheter eller fel. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisorn vid denna riskbedömning den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram de konsoliderade årsredovisningarna så att de ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som har införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vid revisionen bedömer även revisorn om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av de konsoliderade årsredovisningarna och de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

IV.

| V. | När det gäller ”inkomster” tar revisionsrättens revision av egna medel från mervärdesskatt (moms) och bruttonationalinkomst (BNI) sin utgångspunkt i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregaten från medlemsstaterna. Revisionsrätten bedömer sedan kommissionens system för att behandla uppgifterna tills de har införlivats i de slutliga räkenskaperna och medlemsstaternas bidrag tagits emot. När det gäller traditionella egna medel granskar revisionsrätten tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter som står under tullövervakning tills beloppen har bokförts i de slutliga räkenskaperna och tagits emot av kommissionen. |
| --- | --- |

V.

| VI. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

VI.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| VII. | Revisionsrätten anser att ”Europeiska gemenskapernas årsredovisning” i allt väsentligt ger en rättvisande bild av gemenskapernas finansiella ställning per den 31 december 2008 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt VII konstaterar revisionsrätten att brister i redovisningssystemen, som delvis beror på den komplexa rättsliga och finansiella ramen, fortfarande innebär en risk för kvaliteten på den finansiella informationen från vissa generaldirektorat vid kommissionen (särskilt när det gäller förhandsfinansiering, tillhörande periodavgränsning och fakturor/kostnadsredovisningar) och när det gäller Europeiska satellitprogrammet Galileos anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

VIII.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| IX. | Enligt revisionsrätten uppfattning är ”inkomster”, ”åtagandena” för samtliga verksamhetsområden och de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdena ”utbildning och kultur” och ”administrativa och andra utgifter” i allt väsentligt lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Enligt revisionsrätten uppfattning







  a) | är de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ”jordbruk och naturresurser”, med undantag av landsbygdsutveckling, i allt väsentligt lagliga och korrekta; när det gäller detta verksamhetsområde är det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) generellt sett fortfarande ett ändamålsenligt system; brister måste åtgärdas på vissa områden, särskilt landsbygdsutveckling, för att risken för fel eller oriktiga utgifter ska begränsas, |
| --- | --- | --- |

X.

a)

är de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ”jordbruk och naturresurser”, med undantag av landsbygdsutveckling, i allt väsentligt lagliga och korrekta; när det gäller detta verksamhetsområde är det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) generellt sett fortfarande ett ändamålsenligt system; brister måste åtgärdas på vissa områden, särskilt landsbygdsutveckling, för att risken för fel eller oriktiga utgifter ska begränsas,

| b) | är de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ”ekonomi och finans”, utom när det gäller utgifter för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling inom detta verksamhetsområde, i allt väsentligt lagliga och korrekta; när det gäller detta verksamhetsområde är systemen för övervakning och kontroll på politikområdet ”näringsliv”, framför allt på grund av brister i sjätte ramprogrammet, delvis ändamålsenliga i att förebygga eller upptäcka och korrigera fel. |
| --- | --- |

b)

är de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ”ekonomi och finans”, utom när det gäller utgifter för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling inom detta verksamhetsområde, i allt väsentligt lagliga och korrekta; när det gäller detta verksamhetsområde är systemen för övervakning och kontroll på politikområdet ”näringsliv”, framför allt på grund av brister i sjätte ramprogrammet, delvis ändamålsenliga i att förebygga eller upptäcka och korrigera fel.

| XI. | Enligt revisionsrättens uppfattning innehåller de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdena ”sammanhållning”, ”forskning, energi och transport” samt ”bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning” väsentliga fel, om än i olika grad. När det gäller ovannämnda verksamhetsområden, förutom ”sammanhållning”, är systemen för övervakning och kontroll delvis ändamålsenliga i att förebygga eller upptäcka och korrigera ersättningar av för högt redovisade eller icke stödberättigande kostnader. När det gäller verksamhetsområdet ”sammanhållning” är medlemsstaternas system för korrigering av fel som upptäckts vid nationella kontroller i de flesta fall åtminstone delvis ändamålsenliga. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Revisionsrätten upprepar att komplicerade eller oklara rättsliga krav (såsom regler för stödberättigande) inverkar i hög grad på lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för utgifterna inom verksamhetsområdena ”jordbruk och naturresurser”, särskilt landsbygdsutveckling, ”sammanhållning”, ”forskning, energi och transport” och ”ekonomi och finans”, särskilt utgifterna för sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Revisionsrätten noterar ytterligare framsteg i kommissionens system för övervakning och kontroll, särskilt när det gäller effekten av reservationerna avseende generaldirektörernas säkerhet i förklaringarna och den större samstämmigheten mellan dessa förklaringars och revisionsrättens resultat. Revisionsrätten konstaterar dock att kommissionen ännu inte kan visa att åtgärderna för att förbättra systemen för övervakning och kontroll har varit ändamålsenliga när det gäller att minska den risk för fel inom de verksamhetsområden och verksamheter som tas upp i punkterna X och XI. |
| --- | --- |

XIII.

24 september 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Inledning

| 1.1 | Enligt artikel 248 i EG-fördraget ska revisionsrätten avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Enligt fördraget får revisionsrätten också komplettera denna revisionsförklaring med särskilda bedömningar av varje större område i EU:s verksamhet. |
| --- | --- |

1.1

Enligt artikel 248 i EG-fördraget ska revisionsrätten avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Enligt fördraget får revisionsrätten också komplettera denna revisionsförklaring med särskilda bedömningar av varje större område i EU:s verksamhet.

| 1.2 | Syftet med revisionen av tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas räkenskaper är att revisionsrätten ska få tillräckliga bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om årsredovisningen ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen per den 31 december 2008 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året (se punkterna 1.4–1.18). |
| --- | --- |

1.2

Syftet med revisionen av tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas räkenskaper är att revisionsrätten ska få tillräckliga bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om årsredovisningen ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen per den 31 december 2008 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året (se punkterna 1.4–1.18).

| 1.3 | Syftet med revisionen av korrektheten (7)i de transaktioner som ligger till grund för 2008 års räkenskaper är att revisionsrätten ska samla in tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis för att kunna uttala sig om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar och kontraktsbestämmelser och beräknats korrekt (se punkterna 1.20–1.49 i detta kapitel när det gäller övergripande frågor och en sammanfattning av resultaten och kapitel 2 samt kapitlen 4–11 när det gäller närmare uppgifter i form av särskilda bedömningar). |
| --- | --- |

1.3

Syftet med revisionen av korrektheten (7)i de transaktioner som ligger till grund för 2008 års räkenskaper är att revisionsrätten ska samla in tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis för att kunna uttala sig om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar och kontraktsbestämmelser och beräknats korrekt (se punkterna 1.20–1.49 i detta kapitel när det gäller övergripande frågor och en sammanfattning av resultaten och kapitel 2 samt kapitlen 4–11 när det gäller närmare uppgifter i form av särskilda bedömningar).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Allmän bakgrund

| 1.4 | Revisionsrättens iakttagelser gäller årsredovisningen för budgetåret 2008 som har upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (8)och som togs emot av revisionsrätten den 29 juli 2009. I årsredovisningen ingår ”konsoliderade årsredovisningar”, som framför allt omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas samt resultaträkningen, och ”konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten”, där årets inkomster och utgifter redovisas. |
| --- | --- |

1.4

Revisionsrättens iakttagelser gäller årsredovisningen för budgetåret 2008 som har upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (8)och som togs emot av revisionsrätten den 29 juli 2009. I årsredovisningen ingår ”konsoliderade årsredovisningar”, som framför allt omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas samt resultaträkningen, och ”konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten”, där årets inkomster och utgifter redovisas.

| 1.5 | Kommissionens räkenskapsförare lämnade ett skriftligt uttalande om för årsredovisningen väsentliga uppgifter till revisionsrätten, i vilket det bekräftades att de konsoliderade årsredovisningarna är fullständiga och tillförlitliga (se dock punkt 1.9) och att huvuddelen av kommissionens lokala system har godkänts (se dock punkt 1.10). |
| --- | --- |

1.5

Kommissionens räkenskapsförare lämnade ett skriftligt uttalande om för årsredovisningen väsentliga uppgifter till revisionsrätten, i vilket det bekräftades att de konsoliderade årsredovisningarna är fullständiga och tillförlitliga (se dock punkt 1.9) och att huvuddelen av kommissionens lokala system har godkänts (se dock punkt 1.10).

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 1.6 | Revisionsrätten koncentrerade sin revision av räkenskaperna för 2008 på följande delar:






  — | Bedömning av om de åtgärder som vidtagits för att åtgärda brister som identifierats i redovisningssystemen vid vissa generaldirektorat (9)och decentraliserade organ har bidragit till att förbättra räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- | --- |

1.6

Revisionsrätten koncentrerade sin revision av räkenskaperna för 2008 på följande delar:

—

Bedömning av om de åtgärder som vidtagits för att åtgärda brister som identifierats i redovisningssystemen vid vissa generaldirektorat (9)och decentraliserade organ har bidragit till att förbättra räkenskapernas tillförlitlighet.

| — | Kontroll av tillförlitligheten i räkenskaperna för 2008, särskilt de delar som revisionsrätten uppmärksammade i sitt uttalande om räkenskaperna för 2007 (10)(förhandsfinansieringar, tillhörande periodavgränsning, fakturor/kostnadsredovisningar och Europeiska rymdorganisationens tillgångar inom ramen för Galileoprogrammet (11)). |
| --- | --- |

—

Kontroll av tillförlitligheten i räkenskaperna för 2008, särskilt de delar som revisionsrätten uppmärksammade i sitt uttalande om räkenskaperna för 2007 (10)(förhandsfinansieringar, tillhörande periodavgränsning, fakturor/kostnadsredovisningar och Europeiska rymdorganisationens tillgångar inom ramen för Galileoprogrammet (11)).

Åtgärder som vidtagits för att förstärka övergången till periodiserad redovisning

| 1.7 | De åtgärder som kommissionens räkenskapsförare vidtog under 2007 (12)för att förbättra redovisningskontrollen vid enskilda generaldirektorat hade också inverkan under 2008 och har bidragit till att stärka ramen för ekonomisk rapportering och redovisningssystemen. Vissa brister kvarstår dock som måste åtgärdas så att kvaliteten på redovisningsuppgifterna kan garanteras (se punkterna 1.10 och 1.11). |
| --- | --- |

1.7

De åtgärder som kommissionens räkenskapsförare vidtog under 2007 (12)för att förbättra redovisningskontrollen vid enskilda generaldirektorat hade också inverkan under 2008 och har bidragit till att stärka ramen för ekonomisk rapportering och redovisningssystemen. Vissa brister kvarstår dock som måste åtgärdas så att kvaliteten på redovisningsuppgifterna kan garanteras (se punkterna 1.10 och 1.11).

| 1.7 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de framsteg som gjorts och håller med om att vissa förbättringar fortfarande krävs. Kommissionens redovisningsavdelningar kommer därför att fortsätta att undersöka de frågor som tagits upp samt övervaka generaldirektoratens redovisningsverksamhet så att exaktheten i de grundläggande redovisningsuppgifterna kan förbättras ytterligare, till exempel genom initiativ som det pågående projektet för redovisningskvalitet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | I
  tabell 1.1
  sammanfattas och kommenteras kommissionens svar på revisionsrättens iakttagelser om tillförlitligheten i räkenskaperna för 2007 och även andra punkter som revisionsrätten tog upp. |
| --- | --- |

1.8

I
  tabell 1.1
  sammanfattas och kommenteras kommissionens svar på revisionsrättens iakttagelser om tillförlitligheten i räkenskaperna för 2007 och även andra punkter som revisionsrätten tog upp.

Förbehåll som beskrivs i det skriftliga uttalandet från ledningen om uppgifter som är väsentliga för den konsoliderade årsredovisningen

| 1.9 | Kommissionens räkenskapsförare betonade i sitt skriftliga uttalande att mindre än hälften av institutionerna och organen hade lämnat information om godkännandet av redovisningssystemen i sina egna skriftliga uttalanden. |
| --- | --- |

1.9

Kommissionens räkenskapsförare betonade i sitt skriftliga uttalande att mindre än hälften av institutionerna och organen hade lämnat information om godkännandet av redovisningssystemen i sina egna skriftliga uttalanden.

Tabell 1.1 —   Uppföljning av de iakttagelser som gjordes i revisionsförklaringen för budgetåret 2007 när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet och andra iakttagelser i årsrapporten för budgetåret 2007

| Iakttagelser i revisionsförklaringen avseende budgetåret 2007 | Kommissionens svar i årsrapporten för budgetåret 2007 | Utveckling 2008 | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Delvis på grund av den komplexa rättsliga och finansiella ramen och trots de förbättringar som gjorts gjorde bristerna i redovisningssystemen att kvaliteten på den finansiella informationen från vissa av generaldirektoraten vid kommissionen fortfarande äventyrades, särskilt när det gällde förhandsfinansiering, tillhörande periodavgränsning och fakturor/kostnadsredovisningar och när det gällde tillgångar som innehades av Europeiska rymdorganisationen inom ramen för Galileoprogrammet. Detta ledde till ett antal korrigeringar efter det att de preliminära räkenskaperna hade lagts fram. | Kommissionens räkenskapsförare ansåg att redovisningsuppgifterna var tillräckligt korrekta för att föras in i de slutliga räkenskaperna.
  När det gäller Europeiska rymdorganisationens anläggningstillgångar förekommer det viss osäkerhet och förseningar i överföringen till Europeiska gemenskaperna. Kommissionen tar upp tillgångarna när frågan om dessa överföringar har lösts. | Brister i redovisningssystemen vid vissa av kommissionens generaldirektorat äventyrar fortfarande kvaliteten på den finansiella informationen, särskilt när det gäller förhandsfinansiering, tillhörande periodavgränsning och fakturor/kostnadsredovisningar. Som en följd av detta måste ett begränsat antal korrigeringar göras efter det att de preliminära räkenskaperna hade lagts fram.
  När det gäller Europeiska rymdorganisationens anläggningstillgångar anses programmet fortfarande befinna sig i forskningsfasen och därför har inga anläggningstillgångar hittills redovisats. Kommissionen bör dock inhämta den information som krävs för att fastställa en inventarieförteckning, kontrollera redovisningskriteriet och värdera tillgångarna. | Redovisningsavdelningarna kommer att fortsätta att undersöka de frågor som tagits upp och övervaka generaldirektoratens redovisningsverksamhet så att exaktheten i de grundläggande redovisningsuppgifterna kan förbättras.


  Kommissionen samarbetar för närvarande med Europeiska rymdorganisationen (ESA) för att se till att de berörda tillgångarna inom Galileoprogrammet överförs till kommissionen och korrekt registreras i räkenskaperna i rätt tid. Överföringen av tillgångarna inom Galileoprogrammet från ESA till kommissionen kommer inte att inledas förrän tidigast i slutet av 2010. |
| Andra iakttagelser i årsrapporten för budgetåret 2007 | | | |
| Kommissionens räkenskapsförare har ännu inte kunnat godkänna två av de lokala systemen, och heller inte ett tredje system, utan reservation. De övergripande frågor och andra problem som måste behandlas är lika viktiga som tidigare år. | Arbetet fortsätter i syfte att nå godkännande för de två systemen. Reservationen för det tredje systemet togs bort under 2008. | Kommissionens räkenskapsförare kunde fortfarande inte godkänna ett av de lokala system och inte heller ett andra system som skulle godkännas under 2008. Trots att antalet olösta frågor hade minskat markant utgör de övergripande frågor som kvarstår genom sin karaktär och betydelse fortfarande en risk när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet. | |
| Fel upptäcktes i belopp som hade bokförts i redovisningssystemet som förhandsfinansiering och fakturor/kostnadsredovisningar. En låg felnivå i form av ekonomisk inverkan när det gäller denna post i balansräkningen identifierades. Frekvensen av dessa fel understryker dock behovet av ytterligare förbättringar när det gäller tillförlitligheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som de operativa generaldirektoraten lämnar. | | Revisionsrätten konstaterade en låg felnivå i form av ekonomisk inverkan när det gäller dessa poster i balansräkningen. Felens frekvens understryker dock återigen behovet av ytterligare förbättringar när det gäller riktigheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som de operativa generaldirektoraten lämnar. | Kommissionen instämmer i revisionsrättens påpekande, och dess redovisningsavdelningar kommer att fortsätta att undersöka de frågor som tagits upp samt övervaka generaldirektoratens redovisningsverksamhet så att exaktheten i de grundläggande redovisningsuppgifterna kan förbättras, till exempel genom initiativ som det pågående projektet för redovisningskvalitet. |
| Trots konstaterade förbättringar krävs ytterligare åtgärder för att man ska kunna försäkra sig om att bokföringsuppgifterna och informationen i de förklarande anmärkningarna är fullständiga och tillförlitliga när det gäller de finansiella korrigeringar som görs av medlemsstaterna och avdrag från efterföljande betalningar. | I enlighet med handlingsplanerna för strukturfonderna anstränger sig kommissionen att förbättra tillförlitlighet och fullständighet för de uppgifter som medlemsstaterna lämnar. Detta sker bland annat genom revisioner på plats i medlemsstaterna. Redovisningssystemet anpassades under 2008 så att samtliga återvinningar som har genomförts genom avdrag från en efterföljande betalning kan identifieras och förklaras. | Trots kommissionens ansträngningar innehåller anmärkningarna till årsredovisningarna fortfarande inte fullständiga och tillförlitliga redovisningsuppgifter om de finansiella korrigeringar som görs av medlemsstaterna, särskilt när det gäller strukturåtgärder. | Kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att förbättra rapporteringen så att fullständiga och tillförlitliga uppgifter kan rapporteras av alla medlemsstater. |

Iakttagelser i revisionsförklaringen avseende budgetåret 2007

Kommissionens svar i årsrapporten för budgetåret 2007

Utveckling 2008

Kommissionens svar

Delvis på grund av den komplexa rättsliga och finansiella ramen och trots de förbättringar som gjorts gjorde bristerna i redovisningssystemen att kvaliteten på den finansiella informationen från vissa av generaldirektoraten vid kommissionen fortfarande äventyrades, särskilt när det gällde förhandsfinansiering, tillhörande periodavgränsning och fakturor/kostnadsredovisningar och när det gällde tillgångar som innehades av Europeiska rymdorganisationen inom ramen för Galileoprogrammet. Detta ledde till ett antal korrigeringar efter det att de preliminära räkenskaperna hade lagts fram.

Kommissionens räkenskapsförare ansåg att redovisningsuppgifterna var tillräckligt korrekta för att föras in i de slutliga räkenskaperna.

När det gäller Europeiska rymdorganisationens anläggningstillgångar förekommer det viss osäkerhet och förseningar i överföringen till Europeiska gemenskaperna. Kommissionen tar upp tillgångarna när frågan om dessa överföringar har lösts.

Brister i redovisningssystemen vid vissa av kommissionens generaldirektorat äventyrar fortfarande kvaliteten på den finansiella informationen, särskilt när det gäller förhandsfinansiering, tillhörande periodavgränsning och fakturor/kostnadsredovisningar. Som en följd av detta måste ett begränsat antal korrigeringar göras efter det att de preliminära räkenskaperna hade lagts fram.

När det gäller Europeiska rymdorganisationens anläggningstillgångar anses programmet fortfarande befinna sig i forskningsfasen och därför har inga anläggningstillgångar hittills redovisats. Kommissionen bör dock inhämta den information som krävs för att fastställa en inventarieförteckning, kontrollera redovisningskriteriet och värdera tillgångarna.

Redovisningsavdelningarna kommer att fortsätta att undersöka de frågor som tagits upp och övervaka generaldirektoratens redovisningsverksamhet så att exaktheten i de grundläggande redovisningsuppgifterna kan förbättras.

Kommissionen samarbetar för närvarande med Europeiska rymdorganisationen (ESA) för att se till att de berörda tillgångarna inom Galileoprogrammet överförs till kommissionen och korrekt registreras i räkenskaperna i rätt tid. Överföringen av tillgångarna inom Galileoprogrammet från ESA till kommissionen kommer inte att inledas förrän tidigast i slutet av 2010.

Andra iakttagelser i årsrapporten för budgetåret 2007

Kommissionens räkenskapsförare har ännu inte kunnat godkänna två av de lokala systemen, och heller inte ett tredje system, utan reservation. De övergripande frågor och andra problem som måste behandlas är lika viktiga som tidigare år.

Arbetet fortsätter i syfte att nå godkännande för de två systemen. Reservationen för det tredje systemet togs bort under 2008.

Kommissionens räkenskapsförare kunde fortfarande inte godkänna ett av de lokala system och inte heller ett andra system som skulle godkännas under 2008. Trots att antalet olösta frågor hade minskat markant utgör de övergripande frågor som kvarstår genom sin karaktär och betydelse fortfarande en risk när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet.

Fel upptäcktes i belopp som hade bokförts i redovisningssystemet som förhandsfinansiering och fakturor/kostnadsredovisningar. En låg felnivå i form av ekonomisk inverkan när det gäller denna post i balansräkningen identifierades. Frekvensen av dessa fel understryker dock behovet av ytterligare förbättringar när det gäller tillförlitligheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som de operativa generaldirektoraten lämnar.

Revisionsrätten konstaterade en låg felnivå i form av ekonomisk inverkan när det gäller dessa poster i balansräkningen. Felens frekvens understryker dock återigen behovet av ytterligare förbättringar när det gäller riktigheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som de operativa generaldirektoraten lämnar.

Kommissionen instämmer i revisionsrättens påpekande, och dess redovisningsavdelningar kommer att fortsätta att undersöka de frågor som tagits upp samt övervaka generaldirektoratens redovisningsverksamhet så att exaktheten i de grundläggande redovisningsuppgifterna kan förbättras, till exempel genom initiativ som det pågående projektet för redovisningskvalitet.

Trots konstaterade förbättringar krävs ytterligare åtgärder för att man ska kunna försäkra sig om att bokföringsuppgifterna och informationen i de förklarande anmärkningarna är fullständiga och tillförlitliga när det gäller de finansiella korrigeringar som görs av medlemsstaterna och avdrag från efterföljande betalningar.

I enlighet med handlingsplanerna för strukturfonderna anstränger sig kommissionen att förbättra tillförlitlighet och fullständighet för de uppgifter som medlemsstaterna lämnar. Detta sker bland annat genom revisioner på plats i medlemsstaterna. Redovisningssystemet anpassades under 2008 så att samtliga återvinningar som har genomförts genom avdrag från en efterföljande betalning kan identifieras och förklaras.

Trots kommissionens ansträngningar innehåller anmärkningarna till årsredovisningarna fortfarande inte fullständiga och tillförlitliga redovisningsuppgifter om de finansiella korrigeringar som görs av medlemsstaterna, särskilt när det gäller strukturåtgärder.

Kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att förbättra rapporteringen så att fullständiga och tillförlitliga uppgifter kan rapporteras av alla medlemsstater.

Godkännande av lokala system för den ekonomiska förvaltningen

| 1.10 | Många generaldirektorat använder sina egna lokala IT-system till den ekonomiska förvaltningen och för att skapa transaktioner som skickas till det centrala redovisningssystemet (ABAC) via ett gränssnitt. De flesta av dessa system har godkänts (13)av kommissionens räkenskapsförare. I sina rekommendationer identifierar dock kommissionens räkenskapsförare ett antal övergripande frågor (14)som på grund av sin karaktär och betydelse fortfarande kan utgöra en risk när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet (15). |
| --- | --- |

1.10

Många generaldirektorat använder sina egna lokala IT-system till den ekonomiska förvaltningen och för att skapa transaktioner som skickas till det centrala redovisningssystemet (ABAC) via ett gränssnitt. De flesta av dessa system har godkänts (13)av kommissionens räkenskapsförare. I sina rekommendationer identifierar dock kommissionens räkenskapsförare ett antal övergripande frågor (14)som på grund av sin karaktär och betydelse fortfarande kan utgöra en risk när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet (15).

| 1.10 | Räkenskapsförarens tjänsteavdelningar genomför regelbundet uppföljningar med generaldirektoraten för att hitta lösningar på konstaterade problem. Under 2008 kunde på så sätt nära hälften av alla rekommendationer avslutas tack vare de framsteg som avdelningarna gjort. Samma uppföljning fortsätter under 2009 i syfte att avsluta fler utestående rekommendationer. Detta torde bidra till en allmän förbättring av situationen och därmed ytterligare minska risken i fråga om räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

1.10

Bättre rutiner för periodavgränsning

| 1.11 | Termen ”periodavgränsning” avser de rutiner som används för att bestämma vilket budgetår en transaktion ska höra till. Kommissionens avdelningar måste tillämpa dessa rutiner på alla upplupna kostnader (mer än 100 miljarder euro). Revisionsrätten noterade att ständiga förbättringar har gjorts under de senaste tre åren vid de tio generaldirektorat som granskats (16)vilka stod för mer än 90 % av de upplupna kostnaderna. Det bör dock noteras att vissa avdelningar använder periodavgränsning under avslutningsförfarandet för att justera felaktiga räkenskaper i stället för att korrigera de berörda enskilda felbenägna redovisningsposterna (t.ex. bokföring av fel belopp, dubbla eller utelämnade bokföringsposter). Detta kan leda till oriktigheter i redovisningsuppgifterna under året (se punkterna 1.13–1.15). |
| --- | --- |

1.11

Termen ”periodavgränsning” avser de rutiner som används för att bestämma vilket budgetår en transaktion ska höra till. Kommissionens avdelningar måste tillämpa dessa rutiner på alla upplupna kostnader (mer än 100 miljarder euro). Revisionsrätten noterade att ständiga förbättringar har gjorts under de senaste tre åren vid de tio generaldirektorat som granskats (16)vilka stod för mer än 90 % av de upplupna kostnaderna. Det bör dock noteras att vissa avdelningar använder periodavgränsning under avslutningsförfarandet för att justera felaktiga räkenskaper i stället för att korrigera de berörda enskilda felbenägna redovisningsposterna (t.ex. bokföring av fel belopp, dubbla eller utelämnade bokföringsposter). Detta kan leda till oriktigheter i redovisningsuppgifterna under året (se punkterna 1.13–1.15).

| 1.11 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens påpekande, och dess redovisningsavdelningar kommer att fortsätta att undersöka de frågor som tagits upp samt övervaka generaldirektoratens redovisningsverksamhet så att exaktheten i de grundläggande redovisningsuppgifterna kan förbättras ytterligare, till exempel genom initiativ som det pågående projektet för redovisningskvalitet. |
| --- | --- |

1.11

Konsoliderade årsredovisningar per den 31 december 2008

| 1.12 | Revisionsrättens revision av de konsoliderade årsredovisningarna visade att de inte innehöll några väsentliga felaktigheter. Dock identifierades ett antal frågor beträffande särskilda förhållanden som måste uppmärksammas. De presenteras nedan. |
| --- | --- |

1.12

Revisionsrättens revision av de konsoliderade årsredovisningarna visade att de inte innehöll några väsentliga felaktigheter. Dock identifierades ett antal frågor beträffande särskilda förhållanden som måste uppmärksammas. De presenteras nedan.

Konsoliderad balansräkning per den 31 december 2008

Förhandsfinansieringar

| 1.13 | Revisionsrättens granskning av ett representativt statistiskt urval av 80 förhandsfinansieringar som hade bokförts i redovisningssystemet visade på en låg felnivå när det gäller ekonomisk inverkan för denna post i balansräkningen. Frekvensen av dessa fel understryker dock behovet av ytterligare förbättringar när det gäller exaktheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som de operativa generaldirektoraten lämnar. De vanligaste typerna av fel är följande:






  — | utelämnade eller dubbla bokföringsposter eller fel belopp, som i regel korrigeras genom periodavgränsningsjusteringar, |
| --- | --- | --- |

1.13

Revisionsrättens granskning av ett representativt statistiskt urval av 80 förhandsfinansieringar som hade bokförts i redovisningssystemet visade på en låg felnivå när det gäller ekonomisk inverkan för denna post i balansräkningen. Frekvensen av dessa fel understryker dock behovet av ytterligare förbättringar när det gäller exaktheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som de operativa generaldirektoraten lämnar. De vanligaste typerna av fel är följande:

—

utelämnade eller dubbla bokföringsposter eller fel belopp, som i regel korrigeras genom periodavgränsningsjusteringar,

| — | transaktioner som bokförts i fel huvudbok. |
| --- | --- |

—

transaktioner som bokförts i fel huvudbok.

| 1.13 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens påpekanden, och dess redovisningsavdelningar kommer att fortsätta att undersöka de frågor som tagits upp samt övervaka generaldirektoratens redovisningsverksamhet så att exaktheten i de grundläggande redovisningsuppgifterna kan förbättras ytterligare, till exempel genom initiativ som det pågående projektet för redovisningskvalitet. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Kompletterande revisionsarbete avseende identifiering och godkännande av förhandsfinansieringar visade dessutom på följande problem när det gällde balansräkningens fullständighet/riktighet:






  — | Regleringen av utestående förhandsfinansieringar genomförs inte alltid korrekt. Ett antal regleringar genomfördes inte alls eller bokfördes till inkorrekta belopp. |
| --- | --- | --- |

1.14

Kompletterande revisionsarbete avseende identifiering och godkännande av förhandsfinansieringar visade dessutom på följande problem när det gällde balansräkningens fullständighet/riktighet:

—

Regleringen av utestående förhandsfinansieringar genomförs inte alltid korrekt. Ett antal regleringar genomfördes inte alls eller bokfördes till inkorrekta belopp.

| — | Generaldirektoraten använder olika metoder för att reglera förhandsfinansieringar. De flesta generaldirektorat reglerar en förhandsfinansiering när de tar emot tillhörande ersättningsanspråk eller fakturor och efter att ha kontrollerat stödberättigandet, medan andra generaldirektorat väntar tills ett program har avslutats eller till och med tills den slutliga granskningsrapporten har tagits emot (17). Dessa olika och olämpliga förfaranden för att reglera förhandsfinansieringar påverkar riktigheten i de uppgifter som används vid beräkningen av periodavgränsningen vid årets slut. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoraten använder olika metoder för att reglera förhandsfinansieringar. De flesta generaldirektorat reglerar en förhandsfinansiering när de tar emot tillhörande ersättningsanspråk eller fakturor och efter att ha kontrollerat stödberättigandet, medan andra generaldirektorat väntar tills ett program har avslutats eller till och med tills den slutliga granskningsrapporten har tagits emot (17). Dessa olika och olämpliga förfaranden för att reglera förhandsfinansieringar påverkar riktigheten i de uppgifter som används vid beräkningen av periodavgränsningen vid årets slut.

Skulder till leverantörer och stödmottagare

| 1.15 | Vid revisionen av ett representativt statistiskt urval av 80 fakturor/kostnadsredovisningar i populationen av skulder till leverantörer och stödmottagare som hade bokförts i redovisningssystemet konstaterades en låg felnivå när det gäller ekonomisk inverkan för denna post i balansräkningen. Frekvensen av redovisningsfel understryker dock behovet av ytterligare förbättringar när det gäller tillförlitligheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som de operativa generaldirektoraten lämnar. De flesta fel gäller bokföring av fakturor när de tas emot (före kontroll av stödberättigande) till felaktiga belopp och korrigering av fel poster genom periodavgränsningsjusteringar. |
| --- | --- |

1.15

Vid revisionen av ett representativt statistiskt urval av 80 fakturor/kostnadsredovisningar i populationen av skulder till leverantörer och stödmottagare som hade bokförts i redovisningssystemet konstaterades en låg felnivå när det gäller ekonomisk inverkan för denna post i balansräkningen. Frekvensen av redovisningsfel understryker dock behovet av ytterligare förbättringar när det gäller tillförlitligheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som de operativa generaldirektoraten lämnar. De flesta fel gäller bokföring av fakturor när de tas emot (före kontroll av stödberättigande) till felaktiga belopp och korrigering av fel poster genom periodavgränsningsjusteringar.

| 1.15 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens påpekanden, och dess redovisningsavdelningar kommer att fortsätta att undersöka de frågor som tagits upp samt övervaka generaldirektoratens redovisningsverksamhet så att exaktheten i de grundläggande redovisningsuppgifterna kan förbättras ytterligare, till exempel genom initiativ som det pågående projektet för redovisningskvalitet. |
| --- | --- |

1.15

Övriga frågor

Återbetalning av felaktigt utbetalda belopp

| 1.16 | På revisionsrättens rekommendation presenteras mer information om återbetalningar av felaktigt utbetalda belopp i anmärkningarna till årsredovisningen. Revisionsrättens revision visar att kommissionen lämnar tillförlitliga uppgifter om finansiella korrigeringar i den mån de är ett resultat av kommissionens egen revisionsverksamhet. Men medlemsstaterna ger sällan kommissionen fullständiga och tillförlitliga uppgifter om de finansiella korrigeringar som de själva gör (se punkt 6.30). Som ett resultat av den höga andel icke stödberättigande utgifter som revisionsrätten vid upprepade tillfällen har påpekat i sina årsrapporter anser revisionsrätten när det gäller strukturåtgärder att fullständiga och tillförlitliga redovisningsuppgifter om dessa korrigeringsmekanismer på medlemsstatsnivå bör presenteras i anmärkningarna till årsredovisningen. |
| --- | --- |

1.16

På revisionsrättens rekommendation presenteras mer information om återbetalningar av felaktigt utbetalda belopp i anmärkningarna till årsredovisningen. Revisionsrättens revision visar att kommissionen lämnar tillförlitliga uppgifter om finansiella korrigeringar i den mån de är ett resultat av kommissionens egen revisionsverksamhet. Men medlemsstaterna ger sällan kommissionen fullständiga och tillförlitliga uppgifter om de finansiella korrigeringar som de själva gör (se punkt 6.30). Som ett resultat av den höga andel icke stödberättigande utgifter som revisionsrätten vid upprepade tillfällen har påpekat i sina årsrapporter anser revisionsrätten när det gäller strukturåtgärder att fullständiga och tillförlitliga redovisningsuppgifter om dessa korrigeringsmekanismer på medlemsstatsnivå bör presenteras i anmärkningarna till årsredovisningen.

| 1.16 | När det gäller uppgifterna om medlemsstaternas egna finansiella korrigeringar har kommissionen gjort avsevärda ansträngningar för att förbättra kvaliteten i medlemsstaternas uppgifter. Detta har skett inom ramen för handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll för att stärka kommissionens tillsynsfunktion i fråga om strukturåtgärder. Kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att förbättra rapporteringen så att fullständiga och tillförlitliga uppgifter kan rapporteras av alla medlemsstater. Se även kommissionens svar på punkt 6.30. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | På grundval av granskningen av de attesterande organens arbete och kommissionens analys av detta ifrågasätter revisionsrätten återigen om medlemsstaternas fordringar på jordbruksområdet är tillförlitliga (EGFJ:s redovisning av fordringar) (18). Kommissionen har påvisat brister i redovisningen av fordringar för en fjärdedel av de utbetalande organen (19)och föreslagit finansiella korrigeringar (20)som uppgår till ungefär 25,3 miljoner euro. Dessa korrigeringar motsvarar ungefär 1,95 % av de 1 295 miljoner euro som ska återvinnas före utgången av budgetåret 2008. De ligger visserligen strax under väsentlighetströskeln på 2 % men tyder på att det finns en risk för ett väsentligt fel i beloppet för EGFJ:s totala fordringar (se punkt 5.56). |
| --- | --- |

1.17

På grundval av granskningen av de attesterande organens arbete och kommissionens analys av detta ifrågasätter revisionsrätten återigen om medlemsstaternas fordringar på jordbruksområdet är tillförlitliga (EGFJ:s redovisning av fordringar) (18). Kommissionen har påvisat brister i redovisningen av fordringar för en fjärdedel av de utbetalande organen (19)och föreslagit finansiella korrigeringar (20)som uppgår till ungefär 25,3 miljoner euro. Dessa korrigeringar motsvarar ungefär 1,95 % av de 1 295 miljoner euro som ska återvinnas före utgången av budgetåret 2008. De ligger visserligen strax under väsentlighetströskeln på 2 % men tyder på att det finns en risk för ett väsentligt fel i beloppet för EGFJ:s totala fordringar (se punkt 5.56).

| 1.17 | Kommissionen hade mottagit tillräcklig information om fordringar i avstämnings- och redovisningssyften. Den ekonomiska inverkan på de allmänna räkenskaperna konstaterades inte vara väsentlig i något fall (vilket därmed även gäller beslutet).

  Korrigeringarna på 25,3 miljoner euro föreslogs av kommissionen på grundval av dess bedömning av de uppgifter som certifieringsorganen lämnat i sina rapporter och på dess beräkning av de mest sannolika felnivåerna (och den mest sannolika mängden fel) i fråga om vissa utbetalande organs skulder. Samma logik tillämpas på såväl skulder som hantering (och eventuell korrigering) av fel som framkommit vid den detaljerade granskningen av utgifterna inom ramen för fonderna.


  De finansiella felaktigheter som upptäckts återkrävs genom det vanliga förfarandet för avslutande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

1.17

Korrigeringarna på 25,3 miljoner euro föreslogs av kommissionen på grundval av dess bedömning av de uppgifter som certifieringsorganen lämnat i sina rapporter och på dess beräkning av de mest sannolika felnivåerna (och den mest sannolika mängden fel) i fråga om vissa utbetalande organs skulder. Samma logik tillämpas på såväl skulder som hantering (och eventuell korrigering) av fel som framkommit vid den detaljerade granskningen av utgifterna inom ramen för fonderna.

De finansiella felaktigheter som upptäckts återkrävs genom det vanliga förfarandet för avslutande av räkenskaperna.

Upp- och utlåning

| 1.18 | När det gäller makroekonomiskt finansiellt stöd, betalningsbalans och Euratomlån lånar gemenskaperna medel på kapitalmarknaderna och gör dem tillgängliga ”back-to-back” (på jämförbara villkor) för de avsedda stödmottagarna. Enligt internationella redovisningsstandarder och EG:s redovisningsregel 11 ska skillnader mellan de erbjudna räntesatserna och marknadsräntesatserna återspeglas i räkenskaperna. Detta var dock inte fallet. I de förklarande anmärkningarna till gemenskapernas årsredovisningar redogörs inte tillräckligt tydligt för orsakerna till och effekterna av detta avsteg från standarderna. |
| --- | --- |

1.18

När det gäller makroekonomiskt finansiellt stöd, betalningsbalans och Euratomlån lånar gemenskaperna medel på kapitalmarknaderna och gör dem tillgängliga ”back-to-back” (på jämförbara villkor) för de avsedda stödmottagarna. Enligt internationella redovisningsstandarder och EG:s redovisningsregel 11 ska skillnader mellan de erbjudna räntesatserna och marknadsräntesatserna återspeglas i räkenskaperna. Detta var dock inte fallet. I de förklarande anmärkningarna till gemenskapernas årsredovisningar redogörs inte tillräckligt tydligt för orsakerna till och effekterna av detta avsteg från standarderna.

| 1.18 | I enlighet med rådets förordningar om makroekonomiskt finansiellt stöd, betalningsbalans och Euratomlån lånar Europeiska gemenskapen ut pengar som lånats på kapitalmarknaden till samma ränta till såväl medlemsstater som tredjeländer. Syftet med detta är att tillåta stödmottagarna att dra nytta av gemenskapens kreditvärdighet. Följaktligen är marknadsräntan inte relevant för dessa back-to-back-transaktioner och effektivräntemetoden i gemenskapens redovisningsnorm 11 inte giltig. Den nuvarande redovisningshanteringen återspeglar bättre lånens och lånetransaktionernas specifika form och innehåll (principen om innehållets företräde framför formen).

  Kommissionen kommer att följa revisionsrättens rekommendation och lämna tydligare uppgifter i anmärkningarna till Europeiska gemenskapens årsredovisningar. Den kommer även att överväga att förtydliga redovisningsnorm 11 så att den bättre återspeglar dessa transaktioners särdrag. |
| --- | --- |

1.18

Kommissionen kommer att följa revisionsrättens rekommendation och lämna tydligare uppgifter i anmärkningarna till Europeiska gemenskapens årsredovisningar. Den kommer även att överväga att förtydliga redovisningsnorm 11 så att den bättre återspeglar dessa transaktioners särdrag.

Slutsats

| 1.19 | Revisionsrätten konstaterar att de iakttagelser som gjorts inte har en väsentlig inverkan på räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

1.19

Revisionsrätten konstaterar att de iakttagelser som gjorts inte har en väsentlig inverkan på räkenskapernas tillförlitlighet.

Räkenskapernas tillförlitlighet

Struktur för de särskilda bedömningarna inom ramen för revisionsförklaringen

| 1.20 | I kapitlen 5–11 finns revisionsrättens särskilda bedömningar av grupper av politikområden med verksamhetsbaserade budgetering (se
  tabell 1.2
  I kapitel 4 behandlas inkomster. I varje särskild bedömning finns en introduktion till verksamhetsområdet, iakttagelser och slutsatser om transaktionernas korrekthet och om systemens ändamålsenlighet samt en uppföljning av tidigare iakttagelser. |
| --- | --- |

1.20

I kapitlen 5–11 finns revisionsrättens särskilda bedömningar av grupper av politikområden med verksamhetsbaserade budgetering (se
  tabell 1.2
  I kapitel 4 behandlas inkomster. I varje särskild bedömning finns en introduktion till verksamhetsområdet, iakttagelser och slutsatser om transaktionernas korrekthet och om systemens ändamålsenlighet samt en uppföljning av tidigare iakttagelser.

Förklaring av DAS-metod (revisionsförklaring) och resultat

| 1.21 | Den metod som revisionsrätten använder för att granska korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna består av två huvudpelare: direktgranskning av transaktioner för att man ska försäkra sig om i vilken utsträckning de är korrekta och en bedömning av hur ändamålsenliga systemen för övervakning och kontroll är när det gäller att garantera korrekthet. Detta kompletteras av revisionsbevis som inhämtas från relevant arbete av andra revisorer (om det finns tillgängligt) och av en analys av ledningens uttalanden (21). |
| --- | --- |

1.21

Den metod som revisionsrätten använder för att granska korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna består av två huvudpelare: direktgranskning av transaktioner för att man ska försäkra sig om i vilken utsträckning de är korrekta och en bedömning av hur ändamålsenliga systemen för övervakning och kontroll är när det gäller att garantera korrekthet. Detta kompletteras av revisionsbevis som inhämtas från relevant arbete av andra revisorer (om det finns tillgängligt) och av en analys av ledningens uttalanden (21).

Hur revisionsrätten granskar transaktioner

| 1.22 | Transaktionsgranskningen grundar sig på ett representativt statistiskt urval av kvitton eller betalningar som tas från populationen som helhet, vanligtvis gruppen av politikområden. Denna granskning innebär en statistisk uppskattning av i vilken omfattning transaktionerna i populationen är korrekta. |
| --- | --- |

1.22

Transaktionsgranskningen grundar sig på ett representativt statistiskt urval av kvitton eller betalningar som tas från populationen som helhet, vanligtvis gruppen av politikområden. Denna granskning innebär en statistisk uppskattning av i vilken omfattning transaktionerna i populationen är korrekta.

| 1.23 | För att fastställa urvalsstorleken använder revisionsrätten en säkerhetsmodell för revisionen. Denna omfattar en bedömning av den inneboende risken för att fel uppkommer i transaktioner och risken för att systemen för övervakning och kontroll inte förebygger eller upptäcker och korrigerar sådana fel (kontrollrisk). I de flesta fall måste revisionsrätten i första hand förlita sig på sin direktgranskning eftersom systemen inte ger tillräcklig säkerhet om transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- |

1.23

För att fastställa urvalsstorleken använder revisionsrätten en säkerhetsmodell för revisionen. Denna omfattar en bedömning av den inneboende risken för att fel uppkommer i transaktioner och risken för att systemen för övervakning och kontroll inte förebygger eller upptäcker och korrigerar sådana fel (kontrollrisk). I de flesta fall måste revisionsrätten i första hand förlita sig på sin direktgranskning eftersom systemen inte ger tillräcklig säkerhet om transaktionernas korrekthet.

| 1.24 | Granskningen innefattar en detaljgranskning av de transaktioner som man har valt ut för att kontrollera om ansökan eller betalningen beräknats korrekt och gjorts i enlighet med de regler och förordningar som gäller för utgiften. När en transaktion beräknas felaktigt eller inte uppfyller ett rättsligt krav eller kontraktsbestämmelserna anses den innehålla ett fel. Genom sitt urval av bokföringstransaktioner som bokförts i budgeträkenskaperna spårar revisionsrätten betalningen ned till slutmottagarnivå (t.ex. jordbrukare, utbildningsanordnare eller projektansvarig för utvecklingsbistånd) och granskar vid behov att gällande villkor på varje nivå har uppfyllts. |
| --- | --- |

1.24

Granskningen innefattar en detaljgranskning av de transaktioner som man har valt ut för att kontrollera om ansökan eller betalningen beräknats korrekt och gjorts i enlighet med de regler och förordningar som gäller för utgiften. När en transaktion beräknas felaktigt eller inte uppfyller ett rättsligt krav eller kontraktsbestämmelserna anses den innehålla ett fel. Genom sitt urval av bokföringstransaktioner som bokförts i budgeträkenskaperna spårar revisionsrätten betalningen ned till slutmottagarnivå (t.ex. jordbrukare, utbildningsanordnare eller projektansvarig för utvecklingsbistånd) och granskar vid behov att gällande villkor på varje nivå har uppfyllts.

Tabell 1.2 —   Utfall i fråga om utgifter 2008 per kapitel i årsrapporten

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avsnitt (avs.) och avdelningar (avd.)
   (34)
  som motsvarar 2008 årskontoplan fördelade per kapitel i revisionsrättens årsrapport | Gjorda betalningar 2008
   (35) |
| Kapitel i årsrapporten |
| Inkomster | 53,7
   (36) |
| Beskattning och tullunion (avd. 14) | |
| Jordbruk och naturresurser | 55 114,9 |
| Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd. 05)
  Miljö (avd. 07)
  Fiske och havsfrågor (avd. 11)
  Hälsa och konsumentskydd (avd. 17) | |
| Sammanhållning | 36 596,9 |
| Sysselsättning och socialpolitik (avd. 04)
  Regionalpolitik (avd. 13) | |
| Forskning, energi och transport | 7 516,7 |
| Forskning (avd. 08)
  Energi och transport (avd. 06)
  Informationssamhället och medier (avd. 09)
  Direkt forskning (avd. 10) | |
| Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning | 6 323,1 |
| Yttre förbindelser (avd. 19)
  Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd. 21)
  Utvidgning (avd. 22)
  Humanitärt bistånd (avd. 23) | |
| Utbildning och medborgarskap | 1 734,9 |
| Utbildning och kultur (avd. 15)
  Kommunikation (avd. 16)
  Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd. 18) | |
| Ekonomi och finans | 621,4 |
| Ekonomi och finans (avd. 01)
  Näringsliv (avd. 02)
  Konkurrens (avd. 03)
  Den inre marknaden (avd. 12)
  Handel (avd. 20) | |
| Administrativa och andra utgifter | 8 582,9 |
| Parlamentet (avs. I)
  Rådet (avs. II)
  Kommissionen (avs. III)
  Domstolen (avs. IV)
  Revisionsrätten (avs. V)
  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (avs. VI)
  Regionkommittén (avs. VII)
  Europeiska ombudsmannen (avs. VIII)
  Europeiska datatillsynsmannen (avs. IX) | |
| Totalsumma | 116 544,5 |

(miljoner euro)

Avsnitt (avs.) och avdelningar (avd.)
   (34)
  som motsvarar 2008 årskontoplan fördelade per kapitel i revisionsrättens årsrapport

Gjorda betalningar 2008
   (35)

Kapitel i årsrapporten

Inkomster

53,7
   (36)

Beskattning och tullunion (avd. 14)

Jordbruk och naturresurser

55 114,9

Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd. 05)

Miljö (avd. 07)

Fiske och havsfrågor (avd. 11)

Hälsa och konsumentskydd (avd. 17)

Sammanhållning

36 596,9

Sysselsättning och socialpolitik (avd. 04)

Regionalpolitik (avd. 13)

Forskning, energi och transport

7 516,7

Forskning (avd. 08)

Energi och transport (avd. 06)

Informationssamhället och medier (avd. 09)

Direkt forskning (avd. 10)

Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

6 323,1

Yttre förbindelser (avd. 19)

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd. 21)

Utvidgning (avd. 22)

Humanitärt bistånd (avd. 23)

Utbildning och medborgarskap

1 734,9

Utbildning och kultur (avd. 15)

Kommunikation (avd. 16)

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd. 18)

Ekonomi och finans

621,4

Ekonomi och finans (avd. 01)

Näringsliv (avd. 02)

Konkurrens (avd. 03)

Den inre marknaden (avd. 12)

Handel (avd. 20)

Administrativa och andra utgifter

8 582,9

Parlamentet (avs. I)

Rådet (avs. II)

Kommissionen (avs. III)

Domstolen (avs. IV)

Revisionsrätten (avs. V)

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (avs. VI)

Regionkommittén (avs. VII)

Europeiska ombudsmannen (avs. VIII)

Europeiska datatillsynsmannen (avs. IX)

Totalsumma

116 544,5

Hur revisionsrätten utvärderar och lägger fram resultaten av transaktionsgranskningen

| 1.25 | Fel i transaktioner uppkommer av en mängd olika skäl och antar flera olika former beroende på vilken överträdelse det är frågan om och vilken särskild regel eller kontraktsbestämmelse som överträtts. Felen kan avse ett betalningsvillkor eller någon annan regelefterlevnadsaspekt. |
| --- | --- |

1.25

Fel i transaktioner uppkommer av en mängd olika skäl och antar flera olika former beroende på vilken överträdelse det är frågan om och vilken särskild regel eller kontraktsbestämmelse som överträtts. Felen kan avse ett betalningsvillkor eller någon annan regelefterlevnadsaspekt.

| 1.26 | Revisionsrätten klassificerar fel på följande två sätt:






  a) | Kvantifierbart eller icke kvantifierbart fel, beroende på om det går att mäta hur stor del av det belopp som betalats från EU-budgeten som innehöll fel. |
| --- | --- | --- |

1.26

Revisionsrätten klassificerar fel på följande två sätt:

a)

Kvantifierbart eller icke kvantifierbart fel, beroende på om det går att mäta hur stor del av det belopp som betalats från EU-budgeten som innehöll fel.

| b) | I enlighet med felets karaktär: fel avseende stödberättigande (betalning som inte uppfyller reglerna för stödberättigande), fel avseende inträffande (ersättning av en kostnad som inte kan bevisas ha inträffat), fel avseende riktighet (betalning som beräknats felaktigt eller inte har bevisats vara korrekt) eller andra fel avseende efterlevnad (ett fel som inte leder till att betalningens stödberättigande ifrågasätts). |
| --- | --- |

b)

I enlighet med felets karaktär: fel avseende stödberättigande (betalning som inte uppfyller reglerna för stödberättigande), fel avseende inträffande (ersättning av en kostnad som inte kan bevisas ha inträffat), fel avseende riktighet (betalning som beräknats felaktigt eller inte har bevisats vara korrekt) eller andra fel avseende efterlevnad (ett fel som inte leder till att betalningens stödberättigande ifrågasätts).

| 1.27 | Revisionsrätten anger felens frekvens genom att redogöra för hur stor andel av urvalet som innehåller fel (både kvantifierbara och icke kvantifierbara). Detta visar hur utbredda felen sannolikt är inom verksamhetsområdet som helhet (se 1.3 i del 1 i bilaga 1 till de olika kapitlen). |
| --- | --- |

1.27

Revisionsrätten anger felens frekvens genom att redogöra för hur stor andel av urvalet som innehåller fel (både kvantifierbara och icke kvantifierbara). Detta visar hur utbredda felen sannolikt är inom verksamhetsområdet som helhet (se 1.3 i del 1 i bilaga 1 till de olika kapitlen).

| 1.28 | Revisionsrätten uppskattar felens ekonomiska inverkan på grundval av en felprocent som beräknas enbart utifrån kvantifierbara fel. Revisionsrätten bedömer den uppskattade felprocenten i förhållande till en väsentlighetströskel på 2 % för att avgöra – tillsammans med andra revisionsbevis – om betalningarna på utgiftsområdet inte innehåller några väsentliga fel (uttalande utan reservation) eller om de innehåller väsentliga fel (uttalande med avvikande mening (22)). När resultaten redovisas är felprocenten indelad i en av följande tre kategorier:






  a) | Under 2 %. |
| --- | --- | --- |

1.28

Revisionsrätten uppskattar felens ekonomiska inverkan på grundval av en felprocent som beräknas enbart utifrån kvantifierbara fel. Revisionsrätten bedömer den uppskattade felprocenten i förhållande till en väsentlighetströskel på 2 % för att avgöra – tillsammans med andra revisionsbevis – om betalningarna på utgiftsområdet inte innehåller några väsentliga fel (uttalande utan reservation) eller om de innehåller väsentliga fel (uttalande med avvikande mening (22)). När resultaten redovisas är felprocenten indelad i en av följande tre kategorier:

a)

Under 2 %.

| b) | Mellan 2 och 5 %. |
| --- | --- |

b)

Mellan 2 och 5 %.

| c) | Över 5 %. |
| --- | --- |

c)

Över 5 %.

Dessa uppgifter finns i del 1 i bilaga 1 till kapitlen 4–11 och sammanfattas i
  tabell 1.3
  .

Hur revisionsrätten bedömer system och rapporterar resultaten

| 1.29 | Kommissionen (och medlemsstater och stödmottagande länder vid delad eller decentraliserad förvaltning) inrättar system för övervakning och kontroll som ska hantera budgetriskerna, däribland transaktionernas korrekthet. Bedömningen av hur ändamålsenliga systemen är när det gäller att garantera korrekthet är därför en mycket viktig revisionsåtgärd som är särskilt användbar när rekommendationer till förbättringar fastställs. |
| --- | --- |

1.29

Kommissionen (och medlemsstater och stödmottagande länder vid delad eller decentraliserad förvaltning) inrättar system för övervakning och kontroll som ska hantera budgetriskerna, däribland transaktionernas korrekthet. Bedömningen av hur ändamålsenliga systemen är när det gäller att garantera korrekthet är därför en mycket viktig revisionsåtgärd som är särskilt användbar när rekommendationer till förbättringar fastställs.

| 1.30 | Varje verksamhetsområde styrs av en mängd olika enskilda system som vart och ett tar lång tid att granska och bedöma. Därför gör revisionsrätten i allmänhet varje år ett urval av system som ska granskas. Resultaten av systembedömningarna presenteras i form av en tabell, kallad ”Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll” i del 2 i bilaga 1 till kapiteln 4–11. Systemen bedöms vara antingen ”ändamålsenliga” när det gäller att minska risken för fel i transaktioner, ”delvis ändamålsenliga” (när det finns en del brister som påverkar den operativa ändamålsenligheten) eller ”inte ändamålsenliga” (när bristerna är omfattande och därmed helt undergräver den operativa ändamålsenligheten). |
| --- | --- |

1.30

Varje verksamhetsområde styrs av en mängd olika enskilda system som vart och ett tar lång tid att granska och bedöma. Därför gör revisionsrätten i allmänhet varje år ett urval av system som ska granskas. Resultaten av systembedömningarna presenteras i form av en tabell, kallad ”Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll” i del 2 i bilaga 1 till kapiteln 4–11. Systemen bedöms vara antingen ”ändamålsenliga” när det gäller att minska risken för fel i transaktioner, ”delvis ändamålsenliga” (när det finns en del brister som påverkar den operativa ändamålsenligheten) eller ”inte ändamålsenliga” (när bristerna är omfattande och därmed helt undergräver den operativa ändamålsenligheten).

| 1.31 | Revisionsrätten gör dessutom en samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll (som också finns i del 2 i bilaga 1 till kapitlen 4–11) där både bedömningen av utvalda system och resultaten av transaktionsgranskningen beaktas. |
| --- | --- |

1.31

Revisionsrätten gör dessutom en samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll (som också finns i del 2 i bilaga 1 till kapitlen 4–11) där både bedömningen av utvalda system och resultaten av transaktionsgranskningen beaktas.

Allmän översikt över granskningsresultaten 2008

| 1.32 | När det gäller inkomster och verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter är systemen för övervakning och kontroll ändamålsenliga i sin helhet (se punkterna 4.29 och 4.30 samt 11.20 och 11.21) och revisionsrätten uppskattar att felen har en ekonomisk inverkan på mindre än 2 % av de totala beloppen (se
  tabell 1.3
  ). Dessutom bekräftade revisionsrättens utvärdering av förklaringarna från generaldirektörer och delegerade utanordnare att inga reservationer behövde göras (se punkterna 2.3, 2.4 och 2.9 och
  tabell 2.1
  ). |
| --- | --- |

1.32

När det gäller inkomster och verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter är systemen för övervakning och kontroll ändamålsenliga i sin helhet (se punkterna 4.29 och 4.30 samt 11.20 och 11.21) och revisionsrätten uppskattar att felen har en ekonomisk inverkan på mindre än 2 % av de totala beloppen (se
  tabell 1.3
  ). Dessutom bekräftade revisionsrättens utvärdering av förklaringarna från generaldirektörer och delegerade utanordnare att inga reservationer behövde göras (se punkterna 2.3, 2.4 och 2.9 och
  tabell 2.1
  ).

Tabell 1.3 —   Sammanfattning av 2008 års resultat inför revisionsförklaringen när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| Särskilda bedömningar i årsrapporten för budgetåret 2008 | Punkter i årsrapporten | Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar | Felintervall |
| --- | --- | --- | --- |
| Inkomster (39) | 4.29 och 4.30 | | |
| Jordbruk och naturresurser | 5.62 och 5.67 | (40) | (41) |
| Sammanhållning | 6.35 och 6.36 | (42) | |
| Forskning, energi och transport | 7.40 och 7.41 | | |
| Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning | 8.33 och 8.34 | | |
| Utbildning och medborgarskap | 9.31 och 9.32 | | |
| Ekonomi och finans | 10.27 och 10.28 | (43) | (44) |
| Administrativa och andra utgifter | 11.20 och 11.21 | | |
| I tabellen ovan sammanfattas den samlade bedömning av systemen för övervakning och kontroll som görs i de aktuella kapitlen och visas de generella resultaten av revisionsrättens substansgranskning. I tabellen framhävs nyckelfaktorer, men det går inte att redogöra för alla relevanta detaljer (särskilt när det gäller brister i systemen för övervakning och kontroll och typer av fel). De detaljerade resultaten beskrivs i själva rapporten och har uppnåtts med hjälp av den metodologi som ligger till grund för revisionsrättens revisionsmetod (se punkterna 1.5–1.15).

  Förklaring:

  Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar | Ändamålsenliga |
| | Partially effectiveDelvis ändamålsenliga () |
| | Inte ändamålsenliga |
| ()  Systemen klassificeras som ”delvis ändamålsenliga” när vissa kontrollmekanismer har bedömts fungera tillfredsställande, medan andra inte har gjort det. Det betyder att systemen som helhet kanske inte kan begränsa felen i de underliggande transaktionerna till en godtagbar nivå. |

Särskilda bedömningar i årsrapporten för budgetåret 2008

Punkter i årsrapporten

Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

Felintervall

Inkomster (39)

4.29 och 4.30

Jordbruk och naturresurser

5.62 och 5.67

(40)

(41)

Sammanhållning

6.35 och 6.36

(42)

Forskning, energi och transport

7.40 och 7.41

Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

8.33 och 8.34

Utbildning och medborgarskap

9.31 och 9.32

Ekonomi och finans

10.27 och 10.28

(43)

(44)

Administrativa och andra utgifter

11.20 och 11.21

I tabellen ovan sammanfattas den samlade bedömning av systemen för övervakning och kontroll som görs i de aktuella kapitlen och visas de generella resultaten av revisionsrättens substansgranskning. I tabellen framhävs nyckelfaktorer, men det går inte att redogöra för alla relevanta detaljer (särskilt när det gäller brister i systemen för övervakning och kontroll och typer av fel). De detaljerade resultaten beskrivs i själva rapporten och har uppnåtts med hjälp av den metodologi som ligger till grund för revisionsrättens revisionsmetod (se punkterna 1.5–1.15).

Förklaring:

Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

Ändamålsenliga

Partially effectiveDelvis ändamålsenliga ()

Inte ändamålsenliga

()  Systemen klassificeras som ”delvis ändamålsenliga” när vissa kontrollmekanismer har bedömts fungera tillfredsställande, medan andra inte har gjort det. Det betyder att systemen som helhet kanske inte kan begränsa felen i de underliggande transaktionerna till en godtagbar nivå.

Felintervall ()

| | Under 2 % (under väsentlighetströskeln) |
| --- | --- |
| | Mellan 2 och 5 % |
| | Över 5 % |
| ()  Revisionsrätten beslutade att presentera felprocenten (se punkt 1.28) i tre intervall. Dessa felintervall kan inte tolkas som ett konfidensintervall (i statistisk mening). |

Under 2 % (under väsentlighetströskeln)

Mellan 2 och 5 %

Över 5 %

()  Revisionsrätten beslutade att presentera felprocenten (se punkt 1.28) i tre intervall. Dessa felintervall kan inte tolkas som ett konfidensintervall (i statistisk mening).

Diagram 1.1 — Jämförelse från år till år
   (33)

Image

| 1.33 | När det gäller verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser, utbildning och medborgarskap uppskattar revisionsrätten att den totala ekonomiska inverkan av felen är mindre än 2 % av de totala utgifterna för respektive verksamhetsområde. Revisionsrätten konstaterade dock att utgifterna för landsbygdsutveckling inom verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser innehöll en felnivå som överskred 2 % (se punkt 5.62) och revisionsrättens granskning tyder på att de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna inom verksamhetsområdet utbildning och kultur innehöll väsentliga fel (se punkt 9.31). När det gäller verksamhetsområdet ekonomi och finans uppskattar revisionsrätten att felprocenten ligger strax över 2 % av de totala utgifterna inom detta verksamhetsområde. Revisionsrätten konstaterade dock att betalningar som gjorts inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling står för en oproportionerligt stor del av den totala felprocenten (se punkterna 10.12 och 10.13). |
| --- | --- |

1.33

När det gäller verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser, utbildning och medborgarskap uppskattar revisionsrätten att den totala ekonomiska inverkan av felen är mindre än 2 % av de totala utgifterna för respektive verksamhetsområde. Revisionsrätten konstaterade dock att utgifterna för landsbygdsutveckling inom verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser innehöll en felnivå som överskred 2 % (se punkt 5.62) och revisionsrättens granskning tyder på att de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna inom verksamhetsområdet utbildning och kultur innehöll väsentliga fel (se punkt 9.31). När det gäller verksamhetsområdet ekonomi och finans uppskattar revisionsrätten att felprocenten ligger strax över 2 % av de totala utgifterna inom detta verksamhetsområde. Revisionsrätten konstaterade dock att betalningar som gjorts inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling står för en oproportionerligt stor del av den totala felprocenten (se punkterna 10.12 och 10.13).

| 1.33 | Kommissionen välkomnar den allmänt positiva bedömningen av dessa verksamhetsområden. Den delar revisionsrättens åsikt att utgifterna inom ramen för landsbygdsutvecklingen uppvisar en högre felnivå men konstaterar med tillfredsställelse att felnivån sjunker på detta område.

  Kommissionen noterar att revisionsrätten på området utbildning och medborgarskap funnit kvantifierbara fel i 4 av 21 granskade mellanliggande betalningar och slutbetalningar. Se även svaret på punkt 9.31.


  Eftersom sjätte ramprogrammet står för endast 8 % av betalningarna, anser kommissionen att den samlade felnivån för transaktioner inom detta politikområde, sett som helhet, inte innehåller några väsentliga fel. Revisionsrättens resultat och slutsatser i detta kapitel avseende betalningar inom sjätte ramprogrammet påminner om dem i kapitel 7. Se även svaren på punkterna 10.12 och 10.13. |
| --- | --- |

1.33

Kommissionen noterar att revisionsrätten på området utbildning och medborgarskap funnit kvantifierbara fel i 4 av 21 granskade mellanliggande betalningar och slutbetalningar. Se även svaret på punkt 9.31.

Eftersom sjätte ramprogrammet står för endast 8 % av betalningarna, anser kommissionen att den samlade felnivån för transaktioner inom detta politikområde, sett som helhet, inte innehåller några väsentliga fel. Revisionsrättens resultat och slutsatser i detta kapitel avseende betalningar inom sjätte ramprogrammet påminner om dem i kapitel 7. Se även svaren på punkterna 10.12 och 10.13.

| 1.34 | Revisionsrätten drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll för verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta (se punkt 5.63). Revisionsrätten upprepar att IACS generellt sett är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter (se punkt 5.64) men har konstaterat brister inom systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd som bör åtgärdas (se punkt 5.65) och på området för landsbygdsutveckling (se punkt 5.66). Revisionsrätten drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet för utbildning och medborgarskap är delvis ändamålsenliga (se punkt 9.32) (23). När det gäller verksamhetsområdet ekonomi och finans granskade revisionsrätten tre system för övervakning och kontroll. Två system bedömdes vara ändamålsenliga medan ett bedömdes vara endast delvis ändamålsenligt (24)när det gäller att säkerställa att betalningar är lagliga och korrekta (se punkt 10.28). |
| --- | --- |

1.34

Revisionsrätten drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll för verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta (se punkt 5.63). Revisionsrätten upprepar att IACS generellt sett är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter (se punkt 5.64) men har konstaterat brister inom systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd som bör åtgärdas (se punkt 5.65) och på området för landsbygdsutveckling (se punkt 5.66). Revisionsrätten drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet för utbildning och medborgarskap är delvis ändamålsenliga (se punkt 9.32) (23). När det gäller verksamhetsområdet ekonomi och finans granskade revisionsrätten tre system för övervakning och kontroll. Två system bedömdes vara ändamålsenliga medan ett bedömdes vara endast delvis ändamålsenligt (24)när det gäller att säkerställa att betalningar är lagliga och korrekta (se punkt 10.28).

| 1.34 | Trenden under årens lopp visar att övervaknings- och kontrollsystemen i allmänhet har förbättrats på området jordbruk och naturresurser och nu är effektiva, även om förbättringar fortfarande krävs på området landsbygdsutveckling. Kommissionen anser att vissa av de frågor som revisionsrätten anser bör tas upp beträffande systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning skulle leda till införandet av fler komplicerade regler, vilket i sin tur skulle leda till ett mycket komplext kontrollsystem vars genomförande skulle bli kostsamt och strida mot kommissionens förenklingsansträngningar. Det skulle dessutom i praktiken innebära att man återinförde ett slags koppling av stödutbetalningarna till produktionen (se kommissionens svar på punkt 5.65 b).

  Under 2008 utgjorde det övervaknings- och kontrollsystem som införts för perioden 2007–2013 en sund ram för generaldirektoratet för utbildning och kultur. Betydande framsteg gjordes i fråga om systemets genomförande genom analys av revisionsförklaringar i efterhand och genom fler övervakningsbesök och revisioner.


  Vad gäller verksamhetsområdet ekonomi och finans påminner revisionsrättens resultat och slutsatser avseende sjätte ramprogrammet om dem i kapitel 7, medan resten av utgifterna inte innehåller några väsentliga fel. Kommissionen anser att befintliga övervaknings- och kontrollsystem som helhet är kostnadseffektiva, proportionerliga och adekvata (se svaren på punkterna 10.19 och 10.28). |
| --- | --- |

1.34

Under 2008 utgjorde det övervaknings- och kontrollsystem som införts för perioden 2007–2013 en sund ram för generaldirektoratet för utbildning och kultur. Betydande framsteg gjordes i fråga om systemets genomförande genom analys av revisionsförklaringar i efterhand och genom fler övervakningsbesök och revisioner.

Vad gäller verksamhetsområdet ekonomi och finans påminner revisionsrättens resultat och slutsatser avseende sjätte ramprogrammet om dem i kapitel 7, medan resten av utgifterna inte innehåller några väsentliga fel. Kommissionen anser att befintliga övervaknings- och kontrollsystem som helhet är kostnadseffektiva, proportionerliga och adekvata (se svaren på punkterna 10.19 och 10.28).

| 1.35 | När det gäller verksamhetsområdena sammanhållning (25), forskning, energi och transport, bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning samt ekonomi och finans drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll delvis ändamålsenliga (se punkterna 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 och 10.28 samt
  tabell 1.3
  ). När det gäller verksamhetsområdena forskning, energi och transport, bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning samt ekonomi och finans uppskattar revisionsrätten att felprocenten ligger mellan 2 och 5 % av de totala utgifterna, när det gäller verksamhetsområdet sammanhållning ligger den uppskattade felprocenten över 5 % (se punkterna 6.17, 6.35, 7.40 och 8.33 samt
  tabell 1.3
  När det gäller verksamhetsområdena sammanhållning och bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning borde omfattningen av de reservationer som gjordes i förklaringarna av generaldirektörerna och de delegerade utanordnarna enligt revisionsrättens uppfattning ha varit större för att spegla de betydande brister som kvarstår på dessa utgiftsområden, såsom framgår av revisionsrättens granskningsresultat (se punkterna 2.6 och 2.7 samt 2.10 och 2.11 samt
  tabell 2.1
  ). Sammanhållning är fortfarande det mest problematiska området där den uppskattade felprocenten ligger långt över de andra politikområdena. |
| --- | --- |

1.35

När det gäller verksamhetsområdena sammanhållning (25), forskning, energi och transport, bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning samt ekonomi och finans drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll delvis ändamålsenliga (se punkterna 6.21, 6.23, 6.36, 7.41, 8.34 och 10.28 samt
  tabell 1.3
  ). När det gäller verksamhetsområdena forskning, energi och transport, bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning samt ekonomi och finans uppskattar revisionsrätten att felprocenten ligger mellan 2 och 5 % av de totala utgifterna, när det gäller verksamhetsområdet sammanhållning ligger den uppskattade felprocenten över 5 % (se punkterna 6.17, 6.35, 7.40 och 8.33 samt
  tabell 1.3
  När det gäller verksamhetsområdena sammanhållning och bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning borde omfattningen av de reservationer som gjordes i förklaringarna av generaldirektörerna och de delegerade utanordnarna enligt revisionsrättens uppfattning ha varit större för att spegla de betydande brister som kvarstår på dessa utgiftsområden, såsom framgår av revisionsrättens granskningsresultat (se punkterna 2.6 och 2.7 samt 2.10 och 2.11 samt
  tabell 2.1
  ). Sammanhållning är fortfarande det mest problematiska området där den uppskattade felprocenten ligger långt över de andra politikområdena.

| 1.35 | På sammanhållningsområdet gjordes betydande förbättringar i fråga om genomförandet av förvaltnings- och kontrollsystemen för vissa program under 2008. I de årliga verksamhetsrapporterna för 2008 från generaldirektoraten för regionalpolitik och för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gjordes en bedömning av systemen för 545 operativa program som visar att 78 procent av programmen fungerar väl eller har brister med måttlig inverkan (57 procent 2007). Samtidigt som felnivån fortfarande är oacceptabelt hög har felfrekvensen sjunkit: 43 procent av projekten i revisionsrättens urval konstaterades uppvisa fel, jämfört med 54 procent 2007. Kommissionen påpekar att det revisionsurval som ligger till grund för resultaten endast avser programperioden 2000–2006, eftersom nästan inga återbetalningar gjordes under programperioden 2007–2013. Se även kommissionens svar på punkterna 6.23, 6.35 och 6.36.

  Avsevärda ansträngningar har gjorts för att inom den tillämpliga rättsliga och finansiella ramen förbättra förvaltningen av forskningspolitiken. Kommissionen kommer att fortsätta att genomföra stränga kontroller och kommer även att fortsätta sitt arbete för att minska antalet resterande felaktigheter inom dessa verksamhetsområden.


  Generaldirektoraten fastställer en rimlig säkerhet för lagligheten och exaktheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna i sina årliga verksamhetsrapporter. När ett generaldirektorat kan grunda denna rimliga säkerhet på den uppskattade felnivån under väsentlighetströskeln, vilket till exempel är fallet för generaldirektoratet för utvidgning, som revisionsrätten tar upp inom verksamhetsområdena bistånd till tredjeland samt utvecklingssamarbete och utvidgning, behöver inga reservationer göras.


  För verksamhetsområdena bistånd till tredjeland och utvecklingssamarbete och utveckling har kommissionen utformat sina kontroller så att de omfattar hela livscykeln för de fleråriga projekten inom dessa områden för att kunna förebygga eller upptäcka och korrigera merparten av de finansiella felaktigheterna inom ramen för det normala genomförandet av kontrollerna. De obligatoriska redovisningsrevisioner som föreskrivs inom ramen för kommissionens kontrollsystem torde göra det möjligt för kommissionen att upptäcka och korrigera dessa förfinansieringsfel – under ett senare räkenskapsår – innan de slutgiltiga betalningarna görs. Kommissionens efterhandskontroller bekräftar denna låga nivå för resterande felaktigheter.


  Se även svaret på punkt 8.34. |
| --- | --- |

1.35

Avsevärda ansträngningar har gjorts för att inom den tillämpliga rättsliga och finansiella ramen förbättra förvaltningen av forskningspolitiken. Kommissionen kommer att fortsätta att genomföra stränga kontroller och kommer även att fortsätta sitt arbete för att minska antalet resterande felaktigheter inom dessa verksamhetsområden.

Generaldirektoraten fastställer en rimlig säkerhet för lagligheten och exaktheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna i sina årliga verksamhetsrapporter. När ett generaldirektorat kan grunda denna rimliga säkerhet på den uppskattade felnivån under väsentlighetströskeln, vilket till exempel är fallet för generaldirektoratet för utvidgning, som revisionsrätten tar upp inom verksamhetsområdena bistånd till tredjeland samt utvecklingssamarbete och utvidgning, behöver inga reservationer göras.

För verksamhetsområdena bistånd till tredjeland och utvecklingssamarbete och utveckling har kommissionen utformat sina kontroller så att de omfattar hela livscykeln för de fleråriga projekten inom dessa områden för att kunna förebygga eller upptäcka och korrigera merparten av de finansiella felaktigheterna inom ramen för det normala genomförandet av kontrollerna. De obligatoriska redovisningsrevisioner som föreskrivs inom ramen för kommissionens kontrollsystem torde göra det möjligt för kommissionen att upptäcka och korrigera dessa förfinansieringsfel – under ett senare räkenskapsår – innan de slutgiltiga betalningarna görs. Kommissionens efterhandskontroller bekräftar denna låga nivå för resterande felaktigheter.

Se även svaret på punkt 8.34.

| 1.36 | Jämfört med tidigare år har följande förändringar konstaterats: en minskning av den uppskattade felprocenten för verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser (26)och forskning, energi och transport (27). När det gäller verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser uppskattar revisionsrätten att den totala felprocenten ligger något under 2 % (se punkt 5.13) medan den fortfarande ligger över 2 % när det gäller verksamhetsområdet forskning, energi och transport (se punkt 7.40). När det gäller verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap uppskattar revisionsrätten att felens ekonomiska inverkan är mindre än 2 %. Revisionsrätten anser att detta till stor del beror på den stora andelen förskott som relativt sett innehåller färre fel än mellanliggande och slutliga betalningar (se punkterna 9.6 och 9.7 samt punkt 9.31). Inom verksamhetsområdet ekonomi och finans är den uppskattade felprocenten för budgetåret 2008 något över 2 % (2007 något under 2 %) på grund av de fel som upptäcktes i sjätte ramprogrammets utgifter, som dock endast står för 8 % av utgifterna inom verksamhetsområdet (se punkt 10.27). |
| --- | --- |

1.36

Jämfört med tidigare år har följande förändringar konstaterats: en minskning av den uppskattade felprocenten för verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser (26)och forskning, energi och transport (27). När det gäller verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser uppskattar revisionsrätten att den totala felprocenten ligger något under 2 % (se punkt 5.13) medan den fortfarande ligger över 2 % när det gäller verksamhetsområdet forskning, energi och transport (se punkt 7.40). När det gäller verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap uppskattar revisionsrätten att felens ekonomiska inverkan är mindre än 2 %. Revisionsrätten anser att detta till stor del beror på den stora andelen förskott som relativt sett innehåller färre fel än mellanliggande och slutliga betalningar (se punkterna 9.6 och 9.7 samt punkt 9.31). Inom verksamhetsområdet ekonomi och finans är den uppskattade felprocenten för budgetåret 2008 något över 2 % (2007 något under 2 %) på grund av de fel som upptäcktes i sjätte ramprogrammets utgifter, som dock endast står för 8 % av utgifterna inom verksamhetsområdet (se punkt 10.27).

| 1.36 | Kommissionen välkomnar att revisionsrättens bedömning generellt blivit mer positiv, vilket visar att påtagliga framsteg gjorts jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

1.36

| 1.37 | Revisionsrätten understryker att revisionerna visar att komplicerade eller oklara kriterier för stödberättigande eller andra komplexa rättsliga krav, särskilt inom verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser, sammanhållning, forskning, energi och transport samt ekonomi och finans, bidrar i betydande grad till risken för fel (se punkterna 5.17–5.26, 5.34–5.52, 6.18–6.20, 7.12–7.15 samt 10.11–10.14). |
| --- | --- |

1.37

Revisionsrätten understryker att revisionerna visar att komplicerade eller oklara kriterier för stödberättigande eller andra komplexa rättsliga krav, särskilt inom verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser, sammanhållning, forskning, energi och transport samt ekonomi och finans, bidrar i betydande grad till risken för fel (se punkterna 5.17–5.26, 5.34–5.52, 6.18–6.20, 7.12–7.15 samt 10.11–10.14).

| 1.37 | En viss komplexitet när det gäller reglerna och kriterierna för stödberättigande är oundviklig, eftersom dessa ofta fastställs för att nå önskvärda politiska mål som är resultatet av ett komplext lagstiftningsförfarande där den lagstiftande myndigheten har sista ordet.

  Kommissionen har ändå förpliktat sig att för den lagstiftande myndigheten lägga fram förslag om ytterligare förenklingar när så är möjligt. Den kommer att beakta möjligheten att ytterligare förenkla reglerna för stödberättigande i sitt förslag 2010 inför treårsrevideringen av budgetförordningen. Kommissionen kommer också att studera principerna för en ytterligare förenkling av den sektorsvisa lagstiftningen inför nästa uppsättning grundläggande rättsakter som ska träda i kraft från och med 2014.


  När det gäller verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser har resultaten förbättrats tack vare de fortsatta insatserna för att förenkla de rättsliga kraven/kriterierna för stödberättigande inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens båda pelare. Se även de särskilda svaren på punkterna 5.17–5.26 och 5.34–5.52.


  På sammanhållningsområdet har ändringar gjorts av förordningarna för perioden 2007–2013, genom införlivande av förenklingar som föreslagits av en gemensam expertgrupp med företrädare för kommissionen och medlemsstaterna. Kommissionen lade i början av 2009 även fram en sammanställning av reglerna för stödberättigande. Se även kommissionens svar på punkterna 1.41 och 1.42 samt 6.37 a.


  Det sjunde ramprogrammet har inneburit ett steg framåt för förenklingsarbetet. Till följd av erfarenheterna från genomförandet av programmet kan kommissionen vid behov föreslå ändringar av dess rättsliga grund. |
| --- | --- |

1.37

Kommissionen har ändå förpliktat sig att för den lagstiftande myndigheten lägga fram förslag om ytterligare förenklingar när så är möjligt. Den kommer att beakta möjligheten att ytterligare förenkla reglerna för stödberättigande i sitt förslag 2010 inför treårsrevideringen av budgetförordningen. Kommissionen kommer också att studera principerna för en ytterligare förenkling av den sektorsvisa lagstiftningen inför nästa uppsättning grundläggande rättsakter som ska träda i kraft från och med 2014.

När det gäller verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser har resultaten förbättrats tack vare de fortsatta insatserna för att förenkla de rättsliga kraven/kriterierna för stödberättigande inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens båda pelare. Se även de särskilda svaren på punkterna 5.17–5.26 och 5.34–5.52.

På sammanhållningsområdet har ändringar gjorts av förordningarna för perioden 2007–2013, genom införlivande av förenklingar som föreslagits av en gemensam expertgrupp med företrädare för kommissionen och medlemsstaterna. Kommissionen lade i början av 2009 även fram en sammanställning av reglerna för stödberättigande. Se även kommissionens svar på punkterna 1.41 och 1.42 samt 6.37 a.

Det sjunde ramprogrammet har inneburit ett steg framåt för förenklingsarbetet. Till följd av erfarenheterna från genomförandet av programmet kan kommissionen vid behov föreslå ändringar av dess rättsliga grund.

| 1.38 | Inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning samt verksamhetsområdet ekonomi och finans förvaltar kommissionen EU-utgifterna gemensamt med internationella organisationer (28)på grundval av avtal som även säkerställer revisionsrättens revisionsbefogenheter. Revisionsrätten nekades dock delvis eller helt tillgång till FN-producerade revisionsrapporter och styrkande handlingar eller att göra kontrollbesök inför revisionsförklaringen 2008 (se punkterna 8.13 och 10.10). |
| --- | --- |

1.38

Inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning samt verksamhetsområdet ekonomi och finans förvaltar kommissionen EU-utgifterna gemensamt med internationella organisationer (28)på grundval av avtal som även säkerställer revisionsrättens revisionsbefogenheter. Revisionsrätten nekades dock delvis eller helt tillgång till FN-producerade revisionsrapporter och styrkande handlingar eller att göra kontrollbesök inför revisionsförklaringen 2008 (se punkterna 8.13 och 10.10).

| 1.38 | Kommissionen stöder fullt ut revisionsrättens begäran om information och tillgång till handlingar. Standardbidragsavtalet med de internationella organisationerna innehåller en passage om revisionsrättens tillgång till handlingar.

  Se även svaret på punkt 8.13. |
| --- | --- |

1.38

Se även svaret på punkt 8.13.

Hur brister åtgärdas

| 1.39 | Förra året noterade revisionsrätten att trots den positiva utvecklingen av kommissionens ram för internkontroll uppvisar en betydande del av de transaktioner som ligger till grund för EU:s räkenskaper fortfarande en väsentlig felnivå (punkt 1.42 i årsrapporten för budgetåret 2007). Revisionen inför revisionsförklaringen belyser dessutom de – ibland betydande – skillnader som finns i fråga om typ, effekt och grad av oriktighet mellan och inom verksamhetsområdena. I de följande punkterna försöker revisionsrätten närmare redogöra för bedömningen av hur framsteg kan göras mot en ändamålsenlig gemenskapsram för internkontroll (29). |
| --- | --- |

1.39

Förra året noterade revisionsrätten att trots den positiva utvecklingen av kommissionens ram för internkontroll uppvisar en betydande del av de transaktioner som ligger till grund för EU:s räkenskaper fortfarande en väsentlig felnivå (punkt 1.42 i årsrapporten för budgetåret 2007). Revisionen inför revisionsförklaringen belyser dessutom de – ibland betydande – skillnader som finns i fråga om typ, effekt och grad av oriktighet mellan och inom verksamhetsområdena. I de följande punkterna försöker revisionsrätten närmare redogöra för bedömningen av hur framsteg kan göras mot en ändamålsenlig gemenskapsram för internkontroll (29).

| 1.40 | Trots att unionen har en enda allmän budget verkställs utgifterna på många olika sätt. Det handlar om typ av förvaltningsmetod, typ av stödmottagare, stödets periodicitet, olika sätt att begära ersättning på samt de olika typerna av system för kontroll och återvinning. Skillnaderna är en följd av att man måste kunna ta hänsyn till de olika budgetområdenas särdrag och till de enskilda stödmålen samt till kostnaderna för och komplexiteten i förvaltningen och kontrollen av stödordningarna. |
| --- | --- |

1.40

Trots att unionen har en enda allmän budget verkställs utgifterna på många olika sätt. Det handlar om typ av förvaltningsmetod, typ av stödmottagare, stödets periodicitet, olika sätt att begära ersättning på samt de olika typerna av system för kontroll och återvinning. Skillnaderna är en följd av att man måste kunna ta hänsyn till de olika budgetområdenas särdrag och till de enskilda stödmålen samt till kostnaderna för och komplexiteten i förvaltningen och kontrollen av stödordningarna.

Behov av förenkling

| 1.41 | De regler som styr hur pengarna används fastställs för att man ska kunna garantera att stödet uppnår de eftersträvade politiska målen – ”utgifter till rätt saker vid rätt tidpunkt”. Vissa regler är gemensamma för alla betalningstyper medan andra hänger på vilken typ av utgift det är frågan om. Reglernas typ och komplexitet kan därmed också vara beroende av de politiska målens komplexitet. |
| --- | --- |

1.41

De regler som styr hur pengarna används fastställs för att man ska kunna garantera att stödet uppnår de eftersträvade politiska målen – ”utgifter till rätt saker vid rätt tidpunkt”. Vissa regler är gemensamma för alla betalningstyper medan andra hänger på vilken typ av utgift det är frågan om. Reglernas typ och komplexitet kan därmed också vara beroende av de politiska målens komplexitet.

| 1.42 | Ju tyngre och komplexare reglerna är desto större är risken för att de inte följs, vilket ökar risken för att det blir fel i transaktioner och för att politiska mål inte uppnås. Samtidigt innebär alltför specifika programmål med nödvändighet att kostnaderna för att kontrollera måluppfyllelsen ökar. Med andra ord: väl utformade regler och förordningar som är enkla att tolka och tillämpa minskar risken för fel (punkt 1.45 i årsrapporten för budgetåret 2007). |
| --- | --- |

1.42

Ju tyngre och komplexare reglerna är desto större är risken för att de inte följs, vilket ökar risken för att det blir fel i transaktioner och för att politiska mål inte uppnås. Samtidigt innebär alltför specifika programmål med nödvändighet att kostnaderna för att kontrollera måluppfyllelsen ökar. Med andra ord: väl utformade regler och förordningar som är enkla att tolka och tillämpa minskar risken för fel (punkt 1.45 i årsrapporten för budgetåret 2007).

| 1.41 och 1.42 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens analys men betonar att fastställandet av reglerna handlar om att hitta rätt balans mellan att nå ofta specifika politiska mål och samtidigt undvika alltför stor komplexitet. Även om kommissionens uppgift är att föreslå lagstiftning kan komplexitet skapas under granskningen av den lagstiftande myndigheten, som ska fatta det slutgiltiga beslutet.

  Kommissionen har förpliktat sig att införliva en beskrivning av de aktuella kontrollrutinerna vid alla berörda framtida lagstiftningsförslag.


  Förenkling är ett viktigt inslag i kommissionens program för bättre lagstiftning. Medlemsstaterna måste också förenkla kriterierna för stödberättigande i sina nationella program. En viss komplexitetsnivå är dock oundviklig och bör beaktas i framtida diskussioner om en acceptabel risknivå.


  Se även svaret på punkt 2.35 b.


  På sammanhållningsområdet föreskrevs redan i ESF-förordningen för 2007–2013 möjligheten att deklarera schablonmässigt fastställda indirekta kostnader. Möjligheten att använda fasta kostnader, schablonbelopp och enhetsbelopp till schablonsatser för programmen för perioden 2007–2013 generaliserades för såväl Eruf som ESF genom ändring av fondförordningarna i maj 2009. Andra förenklingar antogs i december 2008 och i maj 2009. I juli 2009 lade kommissionen även fram förslag om ytterligare förenklingar av tillämpningsförordning (EG) nr 1828/2006 och av den allmänna förordningen (EG) nr 1083/2006.


  Till följd av erfarenheterna från genomförandet av programmet kan kommissionen vid behov lägga fram förslag till ändringar av dess rättsliga grund. |
| --- | --- |

1.41 och 1.42

Kommissionen har förpliktat sig att införliva en beskrivning av de aktuella kontrollrutinerna vid alla berörda framtida lagstiftningsförslag.

Förenkling är ett viktigt inslag i kommissionens program för bättre lagstiftning. Medlemsstaterna måste också förenkla kriterierna för stödberättigande i sina nationella program. En viss komplexitetsnivå är dock oundviklig och bör beaktas i framtida diskussioner om en acceptabel risknivå.

Se även svaret på punkt 2.35 b.

På sammanhållningsområdet föreskrevs redan i ESF-förordningen för 2007–2013 möjligheten att deklarera schablonmässigt fastställda indirekta kostnader. Möjligheten att använda fasta kostnader, schablonbelopp och enhetsbelopp till schablonsatser för programmen för perioden 2007–2013 generaliserades för såväl Eruf som ESF genom ändring av fondförordningarna i maj 2009. Andra förenklingar antogs i december 2008 och i maj 2009. I juli 2009 lade kommissionen även fram förslag om ytterligare förenklingar av tillämpningsförordning (EG) nr 1828/2006 och av den allmänna förordningen (EG) nr 1083/2006.

Till följd av erfarenheterna från genomförandet av programmet kan kommissionen vid behov lägga fram förslag till ändringar av dess rättsliga grund.

| 1.43 | Ett mått av försiktighet bör vidtas. Att förenkla regler enbart för att minska risken för oriktigheter kan medföra vissa nackdelar om det innebär att mer allmänna regler resulterar i mindre riktade utgifter. Dessutom skulle ”förenkling” på vissa områden kunna innebära (se till exempel punkterna 9.6 och 9.7) att villkoren för att få förskott mjukas upp och att de belopp som kan betalas som förskott ökar. En sådan förenkling bör dock underbyggas av ändamålsenliga system eftersom oriktiga utgifter i annat fall endast skulle bli synliga när programmen är delvis eller helt avslutade, vilket sker senare i processen. Trots dessa reservationer måste förenkling fortfarande vara ett övergripande mål. |
| --- | --- |

1.43

Ett mått av försiktighet bör vidtas. Att förenkla regler enbart för att minska risken för oriktigheter kan medföra vissa nackdelar om det innebär att mer allmänna regler resulterar i mindre riktade utgifter. Dessutom skulle ”förenkling” på vissa områden kunna innebära (se till exempel punkterna 9.6 och 9.7) att villkoren för att få förskott mjukas upp och att de belopp som kan betalas som förskott ökar. En sådan förenkling bör dock underbyggas av ändamålsenliga system eftersom oriktiga utgifter i annat fall endast skulle bli synliga när programmen är delvis eller helt avslutade, vilket sker senare i processen. Trots dessa reservationer måste förenkling fortfarande vara ett övergripande mål.

| 1.43 | Kommissionen medger att förenkling handlar om att nå en balans mellan behovet av god förvaltning av allmänna medel och uppnåendet av ofta mycket specifika politiska mål. Denna balans hanteras på olika sätt inom varje verksamhetsområde och leder till olika förvaltningsmetoder och bestämmelser, med beaktande av deltagandet av olika aktörer på olika nivåer. Kommissionen vidtar åtgärder för att se till att dess kontrollsystem är så effektiva som möjligt, med fullt beaktande av att många program är fleråriga och av behovet av ett effektivt och ändamålsenligt kontrollsystem för att genomföra rätt kontroller vid rätt tidpunkt.

  När det gäller verksamhetsområdet utbildning och kultur förenklade utformningen av de nya programmen för 2007–2013 reglerna och innebar en ökad användning av schablonbelopp. Detta i kombination med det rigorösa godkännandet av de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen bör minska riskerna med slutgiltiga betalningar. Se även svaret på punkt 9.7.


  Se även svaret på punkt 9.7. |
| --- | --- |

1.43

När det gäller verksamhetsområdet utbildning och kultur förenklade utformningen av de nya programmen för 2007–2013 reglerna och innebar en ökad användning av schablonbelopp. Detta i kombination med det rigorösa godkännandet av de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen bör minska riskerna med slutgiltiga betalningar. Se även svaret på punkt 9.7.

Se även svaret på punkt 9.7.

Nödvändiga åtgärder

| 1.44 | Det måste tillstås att förvaltningen av EU-budgeten har utvecklats gradvis i förhållande till den typ av utgiftsprogram som senare införts. I de regler som styr såväl utgifterna som förvaltningsmetoderna måste särdragen i budgetutgifternas olika mål beaktas. Dessa mål bör dock inte vara alltför detaljerade eftersom det skulle leda till en alltför stor administrativ börda och förordningar som är svåra att följa. Detta kräver att kommissionen gör en noggrann översyn av det underliggande regelverket och förvaltningsstrukturen för de specifika utgiftsprogrammen. |
| --- | --- |

1.44

Det måste tillstås att förvaltningen av EU-budgeten har utvecklats gradvis i förhållande till den typ av utgiftsprogram som senare införts. I de regler som styr såväl utgifterna som förvaltningsmetoderna måste särdragen i budgetutgifternas olika mål beaktas. Dessa mål bör dock inte vara alltför detaljerade eftersom det skulle leda till en alltför stor administrativ börda och förordningar som är svåra att följa. Detta kräver att kommissionen gör en noggrann översyn av det underliggande regelverket och förvaltningsstrukturen för de specifika utgiftsprogrammen.

| 1.44 | Kommissionen betonar att det är lagstiftaren som fastställer reglerna. Kommissionen har nyligen lagt fram ett antal förenklingsförslag (och vissa förenklingar har beslutats för strukturfonderna) och kommer att fortsätta att föreslå förenklingar, om detta står i proportion till de specifika politiska mål som ska nås.

  Kommissionens arbete när det gäller den acceptabla risken för fel måste i detta hänseende beaktas, eftersom det främjar en tydlig översikt över den risk som kan kontrolleras mot bakgrund av villkoren för stödberättigande och kontrollmiljön och därmed över den risk som det inte är kostnadseffektivt att kontrollera. Kommissionen kommer att lägga fram konkreta förslag till budgetmyndigheten om den acceptabla risken för utgifterna under 2010 för forskning, energi och transport, landsbygdsutveckling, bistånd till tredjeländer och administration.


  Se även svaret på punkterna 1.41 och 1.42. |
| --- | --- |

1.44

Kommissionens arbete när det gäller den acceptabla risken för fel måste i detta hänseende beaktas, eftersom det främjar en tydlig översikt över den risk som kan kontrolleras mot bakgrund av villkoren för stödberättigande och kontrollmiljön och därmed över den risk som det inte är kostnadseffektivt att kontrollera. Kommissionen kommer att lägga fram konkreta förslag till budgetmyndigheten om den acceptabla risken för utgifterna under 2010 för forskning, energi och transport, landsbygdsutveckling, bistånd till tredjeländer och administration.

Se även svaret på punkterna 1.41 och 1.42.

| 1.45 | I detta sammanhang måste den främsta uppgiften vara att se till att tillförlitliga och heltäckande uppgifter sammanställs så att man kan göra en trovärdig utvärdering av den faktiska kostnaden för kontrollerna (30). |
| --- | --- |

1.45

I detta sammanhang måste den främsta uppgiften vara att se till att tillförlitliga och heltäckande uppgifter sammanställs så att man kan göra en trovärdig utvärdering av den faktiska kostnaden för kontrollerna (30).

| 1.45 | Kommissionen kommer att samla in uppgifter om kostnaderna för kontroller som en del av dess förslag om den acceptabla risken för fel, med utgångspunkt i utgifterna under 2010 för forskning, energi och transport, landsbygdsutveckling, bistånd till tredjeländer och administration. |
| --- | --- |

1.45

| 1.46 | Lika viktigt är det att göra en noggrann bedömning av om man får maximal nytta av de utgifter som för närvarande går till kontrollerna. Om detta inte bedöms vara fallet bör det omedelbara målet vara att fullt ut utnyttja de pengar som redan används och de resurser som redan mobiliseras till kontrollerna (31). |
| --- | --- |

1.46

Lika viktigt är det att göra en noggrann bedömning av om man får maximal nytta av de utgifter som för närvarande går till kontrollerna. Om detta inte bedöms vara fallet bör det omedelbara målet vara att fullt ut utnyttja de pengar som redan används och de resurser som redan mobiliseras till kontrollerna (31).

| 1.46 | Kommissionen har arbetat för en fortsatt förbättring av sina interna kontrollsystem (vilket påpekas i punkt 1.39) och kommer beslutsamt att fullfölja dessa ansträngningar. Dessa kontrollsystem är avsedda att skapa en rimlig säkerhet och bygger på en lämplig balans mellan de olika kontrolltyperna (”rätt kontroller vid rätt tidpunkt”). Förhandskontroller kan till exempel visa på vissa feltyper men inte på andra, och det vore inte kostnadseffektivt att kontrollera alla projekt på plats.

  Till följd av handlingsplanen för att förbättra övervakningen av strukturfonderna har kommissionen redan vidtagit förhandsåtgärder för att förbättra kontrollsystemen. Kommissionen påpekar också att minskningen av felnivån med 2–3 procent genom mer effektiva förhandskontroller (som nämns angående Eruf i den belysande fallstudien i meddelandet om begreppet acceptabel risk (KOM(2008) 866)) är resultatet av en bedömning av fel som konstaterats av revisionsrätten i 2005 års revisionsförklaring, och att detta snarare är ett mått på ”kontrollrisken” (risken att vissa kontroller inte fungerar väl i vissa fall). |
| --- | --- |

1.46

Till följd av handlingsplanen för att förbättra övervakningen av strukturfonderna har kommissionen redan vidtagit förhandsåtgärder för att förbättra kontrollsystemen. Kommissionen påpekar också att minskningen av felnivån med 2–3 procent genom mer effektiva förhandskontroller (som nämns angående Eruf i den belysande fallstudien i meddelandet om begreppet acceptabel risk (KOM(2008) 866)) är resultatet av en bedömning av fel som konstaterats av revisionsrätten i 2005 års revisionsförklaring, och att detta snarare är ett mått på ”kontrollrisken” (risken att vissa kontroller inte fungerar väl i vissa fall).

| 1.47 | Vid sidan av nödvändiga åtgärder som syftar till att garantera systemens ändamålsenlighet måste målet vara att fastställa en lämplig balans mellan kostnaderna för kontroller och nyttan som de medför (se revisionsrättens rekommendation i punkt 1.52 i årsrapporten för budgetåret 2007). |
| --- | --- |

1.47

Vid sidan av nödvändiga åtgärder som syftar till att garantera systemens ändamålsenlighet måste målet vara att fastställa en lämplig balans mellan kostnaderna för kontroller och nyttan som de medför (se revisionsrättens rekommendation i punkt 1.52 i årsrapporten för budgetåret 2007).

| 1.47 | Principen med en effektiv och ändamålsenlig intern kontroll föreskrivs i budgetförordningen (artikel 28a). I linje med detta ska alla kommissionens tjänsteavdelningar i sina årliga verksamhetsrapporter presentera resultaten av den interna kontrollen, rapportera om dess effektivitet och vidta åtgärder för att ta itu med de brister som konstaterats. Förbättringen av kontrollstrukturerna och förenklingen av förfarandena är en pågående och kontinuerlig process, och kommissionen anser därför att dessa insatser bör göras permanenta.

  I enlighet med revisionsrättens förslag kommer kommissionen att fortsätta att granska balansen mellan kostnaderna för och fördelarna med kontrollerna vid utarbetandet av sina förslag om acceptabel risk, med utgångspunkt i utgifterna på områdena forskning, energi och transport, landsbygdsutveckling, bistånd till tredjeländer och administration under 2010. |
| --- | --- |

1.47

I enlighet med revisionsrättens förslag kommer kommissionen att fortsätta att granska balansen mellan kostnaderna för och fördelarna med kontrollerna vid utarbetandet av sina förslag om acceptabel risk, med utgångspunkt i utgifterna på områdena forskning, energi och transport, landsbygdsutveckling, bistånd till tredjeländer och administration under 2010.

| 1.48 | Det vore bra om de risker som är förenade med utgiftsprogrammen och kostnaderna för den förvaltning och de kontroller som krävs för att hålla dessa risker på en kostnadseffektiv nivå fastställs när utgiftsprogrammen beaktas för godkännande. Rådet och parlamentet skulle på så sätt fatta mer välgrundade beslut på området och uttryckligen beakta aktuella risker och kostnader. |
| --- | --- |

1.48

Det vore bra om de risker som är förenade med utgiftsprogrammen och kostnaderna för den förvaltning och de kontroller som krävs för att hålla dessa risker på en kostnadseffektiv nivå fastställs när utgiftsprogrammen beaktas för godkännande. Rådet och parlamentet skulle på så sätt fatta mer välgrundade beslut på området och uttryckligen beakta aktuella risker och kostnader.

| 1.48 | I meddelandet ”Mot en samsyn på begreppet acceptabel risk” (KOM(2008) 866) förpliktar sig kommissionen att införliva beskrivning av de aktuella kontrollrutinerna i alla berörda framtida lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

1.48

| 1.49 | Revisionsrätten understryker vikten av att det görs en grundligare utredning när det gäller förenklingen och kostnaderna för och nyttan med kontrollerna. Denna utredning bör göras i god tid innan förslagen till den nya fleråriga budgetramen utarbetas (32). |
| --- | --- |

1.49

Revisionsrätten understryker vikten av att det görs en grundligare utredning när det gäller förenklingen och kostnaderna för och nyttan med kontrollerna. Denna utredning bör göras i god tid innan förslagen till den nya fleråriga budgetramen utarbetas (32).

| 1.49 | Kommissionen håller med om att det är viktigt att sträva efter att nå en lämplig balans mellan kostnaden för kontroller och den fastställda förenklingsnivån och undersöker hur detta kan göras i god tid före utarbetandet av den nya budgetramen.

  Se även svaret på punkt 1.37. |
| --- | --- |

1.49

Se även svaret på punkt 1.37.

---

(1)  De ”konsoliderade årsredovisningarna” omfattar balansräkningen, resultaträkningen, tabellen över kassaflöden, förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av viktiga redovisningsprinciper och andra förklarande anmärkningar (inbegripet segmentrapportering).

(2)  De ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten” omfattar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten och en sammanfattning av budgetprinciper och andra förklarande anmärkningar.

(3)  Vid EU-institutionerna och EU-organen inbegriper ledningen institutionernas ledamöter, byråernas direktörer, delegerade eller vidaredelegerade utanordnare, räkenskapsförare och chefer vid ekonomi-, revisions- och kontrollenheter. I medlemsstaterna och mottagarländerna inbegriper ledningen utanordnare, räkenskapsförare och chefer vid utbetalande organ, attesterande organ och genomförandeorgan.

(4)  De redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit härstammar från International Public Sector Accounting Standards (IPSAS, redovisningsstandarder för offentlig sektor) som utfärdas av International Federation of Accountants (IFAC, internationella revisorsförbundet) eller, när sådana inte finns, International Accounting Standards (IAS, internationellt accepterade redovisningsnormer)/International Financial Reporting Standards (IFRS, internationella redovisningsstandarder) som utfärdas av International Accounting Standards Board (IASB, internationell organisation). I enlighet med budgetförordningen upprättas de ”konsoliderade årsredovisningarna” för budgetåret 2008 (såsom har skett sedan budgetåret 2005) utifrån dessa redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare. Redovisningsreglerna är baserade på principerna för periodiserad redovisning och har anpassats till de särskilda förhållanden som råder inom gemenskaperna, medan de ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten” fortsätter att i första hand vara baserade på in- och utbetalningar.

(5)  Innan institutionerna antar årsredovisningen ska de olika räkenskapsförarna godkänna den och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att den ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation (artikel 61 i budgetförordningen).

(6)  Årsredovisningen upprättas av respektive direktör och överlämnas till kommissionens räkenskapsförare tillsammans med uttalandet från den berörda styrelsen. Dessutom ska respektive räkenskapsförare godkänna den och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att den ger en rättvisande bild av organets ekonomiska situation (artikel 61 i budgetförordningen).

(7)  För enkelhetens skull använder vi termen ”korrekthet” i hela rapporten när vi avser ”de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet”.

(8)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 av den 17 december 2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9) föreskriver att de slutliga redovisningarna ska överlämnas före den 31 juli året efter utgången av det berörda budgetåret.

(9)  Se punkt VIII i revisionsrättens revisionsförklaring för budgetåret 2007.

(10)  Se punkt VIII i revisionsrättens revisionsförklaring för budgetåret 2007.

(11)  Syftet med Galileoprogrammet är att utveckla och driva ett globalt system för satellitnavigering.

(12)  Se punkt 1.10 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(13)  Vid utgången av 2008 hade de lokala systemen vid generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet inte godkänts.

(14)  Antalet olösta frågor som konstaterats i godkännanderapporterna från 2005–2007, vilka indelas i fyra grader av betydelse som fastställs av kommissionens räkenskapsförare (allvarlig–mycket betydande–betydande–önskvärd) minskade kraftigt under 2008, från 161 till 81. Av dessa 81 frågor betraktades dock fem som ”kritiska” och 23 som ”mycket betydande”.

(15)  Framför allt övergripande frågor som handlar om rutiner för periodavgränsning, reglering och bokföring av förhandsfinansieringar, registrering av transaktioner i tid, ABAC-kontrakt, förvaltning av anläggningstillgångar, varierande kunskap om principerna för periodiserad redovisning vid de olika avdelningarna och överensstämmelse mellan uppgifter i lokala system och ABAC.

(16)  Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, generaldirektoratet för informationssamhället och medier, generaldirektoratet för forskning, generaldirektoratet för energi och transport, generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor, generaldirektoratet för regionalpolitik, generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, Byrån för samarbete EuropeAid, generaldirektoratet för utvidgning och generaldirektoratet för utbildning och kultur.

(17)  Särskilt generaldirektoratet för forskning på forskningsområdet.

(18)  Se punkt 5.61 i årsrapporten för budgetåret 2006 och punkt 5.44 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(19)  Artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 (EUT L 171, 23.6.2006, s. 90) enligt vilken kommissionen ska meddela medlemsstaterna resultaten av kontrollen av de inlämnade uppgifterna.

(20)  Finansiella korrigeringar i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 885/2006.

(21)  Särskilt de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från kommissionens generaldirektörer och deras sammanfattande rapport.

(22)  Revisionsrätten får dessutom avge ett uttalande med reservation när endast en liten andel av populationen innehåller väsentliga fel.

(23)  Revisionsrätten noterar visserligen att den vägledning som utfärdats till de nationella programkontoren är väl utvecklad och lämplig att använda som handledning för förfaranden (se punkt 9.33) men drar slutsatsen att det nuvarande genomförandet av systemet för övervakning och kontroll ännu inte ger tillfredsställande garantier för att fel avseende korrektheten upptäcks och korrigeras (se punkterna 9.33 och 9.34).

(24)  Detta beror främst på systemen för övervakning och kontroll inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

(25)  Se fotnot 4 i
  tabell 1.3
  .

(26)  Minskningen har konstaterats när det gäller utgifterna för verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser i allmänhet och utgifterna för landsbygdsutveckling i synnerhet. Utgifterna för landsbygdsutveckling innehåller dock fortfarande en högre felnivå än EGFJ (se punkt 5.62). Liksom tidigare år påpekar revisionsrätten utifrån felnivån i transaktionsgranskningen och bedömningen av systemen att IACS generellt sett är ett ändamålsenligt system för att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter (se punkt 5.64).

(27)  Det tidigare området ”inre politik” omfattas numera av verksamhetsområdena forskning, energi och transport, utbildning och medborgarskap samt ekonomi och finans (se
  tabell 2.1

(28)  Detta sätt att genomföra EU-budgeten föreskrivs i artikel 53 i budgetförordningen.

(29)  Punkterna 1.43–1.51 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(30)  Kommissionen medger i sitt meddelande Mot en samsyn på begreppet acceptabel risk (KOM(2008) 866 slutlig) på sidorna 8 och 10 att den hittills endast har gjort en begränsad insamling av uppgifter.

(31)  Kommissionen medger i sitt meddelande KOM(2008) 866 slutlig på sidan 7 att när det gäller strukturfonderna skulle man kunna minska felprocenten med 2-3 % till inga (eller obetydliga) ytterligare kostnader genom att ”förbättra de befintliga förhandskontroller som görs”.

(32)  Se revisionsrätten svar på kommissionens meddelande Reforming the budget, changing Europe (Översyn av budgeten, ett EU i förändring) (http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/1481518.PDF).

(33)  Procentandel av budgeten enligt det relevanta felintervallet Image < 2 % Image 2–5 % Image > 5 % för de olika verksamhetsområdena. När det gäller ”jordbruk och naturresurser” skiljer vi i diagrammet mellan dess olika beståndsdelar (landsbygdsutveckling och andra utgifter för 2007 och 2008; IACS och icke IACS för föregående år).

(34)  Budgetavdelningarna 24–31 i avsnitt III i den allmänna budgeten som främst gäller administrativa utgifter redovisas i avsnittet om Europeiska kommissionen i kapitel 11.

(35)  Administrativa utgifter dras av från verksamhetsområdena och visas separat under egen rubrik; detta leder till differenser i jämförelse med kapitel 4–10.

(36)  Detta belopp avser ”driftsutgifter” och inte ”inkomsternas” värde.

(37)  Systemen klassificeras som ”delvis ändamålsenliga” när vissa kontrollmekanismer har bedömts fungera tillfredsställande, medan andra inte har gjort det. Det betyder att systemen som helhet kanske inte kan begränsa felen i de underliggande transaktionerna till en godtagbar nivå.

(38)  Revisionsrätten beslutade att presentera felprocenten (se punkt 1.28) i tre intervall. Dessa felintervall kan inte tolkas som ett konfidensintervall (i statistisk mening).

(39)  Se de begränsningar av revisionsarbetets inriktning och omfattning som anges i punkterna 4.4 och 4.7.

(40)  Liksom tidigare år påpekar revisionsrätten utifrån felnivån i transaktionsgranskningen och bedömningen av systemen att IACS generellt sett är ett ändamålsenligt system för att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter (se punkt 5.64).

(41)  När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling ligger den uppskattade felnivån på över 2 % (se punkterna 1.33 och 5.62).

(42)  År 2007 bedömde revisionsrätten medlemsstaternas kontrollsystem som delvis ändamålsenliga. År 2008 skedde inga större förändringar i den rättsliga ramen som påverkade medlemsstaternas kontrollsystem (se punkt 6.23). Eftersom programperioden 2000–2006 närmar sig sitt slut, ansåg revisionsrätten att ytterligare en fullständig bedömning av medlemsstaternas kontrollsystem för 2000–2006 inte tillför något mervärde. Eftersom det nästan inte gjordes några mellanliggande betalningar under perioden 2007–2013, inriktade revisionsrätten sin bedömning på den del av medlemsstaternas system som inrättats för registrering och korrigering av fel som upptäckts vid nationella kontroller och för rapportering av finansiella korrigeringar till kommissionen (se punkterna 6.21 och 6.36).

(43)  Detta är inte en samlad bedömning av verksamhetsområdets system. Den gäller några av de granskade systemen och speglar främst den brist som iakttagits i systemen för övervakning och kontroll inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (se punkt 10.28).

(44)  Sjätte ramprogrammet står för en oproportionerligt stor del av den totala felprocenten (se punkt 10.27).

---

KAPITEL 2

Kommissionens system för intern kontroll

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Kommissionen, uppgifter från ledningen

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Kommissionens sammanfattande rapport

Säkerhet baserad på årliga sammanfattningar

Kommissionens normer för intern kontroll

Inledning

Ändamålsenlighet

Handlingsplan

Allmän bedömning av genomförandet

Handlingsplanens effekter

Allmänna slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 2.1 | I detta kapitel undersöks kommissionens framsteg under 2008 när det gäller att behandla bristerna i sitt system för övervakning och kontroll för att garantera att de transaktioner som finansieras genom EU:s budget är korrekta. I synnerhet analyseras om






  a) | ledningens uppgifter i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar och i kommissionens sammanfattande rapport ger en tillförlitlig bild (punkterna 2.3–2.11), |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

2.1

I detta kapitel undersöks kommissionens framsteg under 2008 när det gäller att behandla bristerna i sitt system för övervakning och kontroll för att garantera att de transaktioner som finansieras genom EU:s budget är korrekta. I synnerhet analyseras om

a)

ledningens uppgifter i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar och i kommissionens sammanfattande rapport ger en tillförlitlig bild (punkterna 2.3–2.11),

| b) | kommissionen har gjort framsteg beträffande funktion och ändamålsenlighet när det gäller de reviderade normerna och den integrerade ramen för intern kontroll, samt den utsträckning i vilken kommissionen har kunnat visa på deras positiva inverkan på utgifterna 2008 (punkterna 2.23–2.25). |
| --- | --- |

b)

kommissionen har gjort framsteg beträffande funktion och ändamålsenlighet när det gäller de reviderade normerna och den integrerade ramen för intern kontroll, samt den utsträckning i vilken kommissionen har kunnat visa på deras positiva inverkan på utgifterna 2008 (punkterna 2.23–2.25).

| 2.1 | Kommissionen anser att dagens system för intern kontroll, med de begränsningar som anges i 2008 års verksamhetsrapporter, ger en rimlig säkerhet om att de anslagna resurserna har använts för avsedda ändamål och i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning. Kommissionen anser också att de kontroller som inrättats ger nödvändig säkerhet i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som kommissionen har det övergripande ansvaret för enligt artikel 274 i EG-fördraget.

  I ljuset av sina egna erfarenheter och för att åtgärda de frågor som revisorerna har tagit upp vidtar kommissionen åtgärder för att ytterligare förbättra systemet för intern kontroll. Bland de åtgärder som vidtagits under 2008 kan nämnas att normerna för intern kontroll för ändamålsenlig förvaltning trädde i kraft den 1 januari 2008, att genomförandeskedet av handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll har fullbordats och att de årliga verksamhetsrapporterna har gjorts tydligare och mer sammanhängande. |
| --- | --- |

2.1

I ljuset av sina egna erfarenheter och för att åtgärda de frågor som revisorerna har tagit upp vidtar kommissionen åtgärder för att ytterligare förbättra systemet för intern kontroll. Bland de åtgärder som vidtagits under 2008 kan nämnas att normerna för intern kontroll för ändamålsenlig förvaltning trädde i kraft den 1 januari 2008, att genomförandeskedet av handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll har fullbordats och att de årliga verksamhetsrapporterna har gjorts tydligare och mer sammanhängande.

| 2.2 | Revisionsrätten granskade också de årliga sammanfattningarna (1)om strukturåtgärder, Europeiska fiskerifonden och jordbruk för att bedöma det mervärde de tillför och hur det användes av kommissionen (punkterna 2.18–2.22). |
| --- | --- |

2.2

Revisionsrätten granskade också de årliga sammanfattningarna (1)om strukturåtgärder, Europeiska fiskerifonden och jordbruk för att bedöma det mervärde de tillför och hur det användes av kommissionen (punkterna 2.18–2.22).

KOMMISSIONEN, UPPGIFTER FRÅN LEDNINGEN

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

| 2.3 | Samtliga generaldirektörer uppgav att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de medel som de hade tilldelats hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas korrekthet – i tolv fall med reservation. |
| --- | --- |

2.3

Samtliga generaldirektörer uppgav att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de medel som de hade tilldelats hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas korrekthet – i tolv fall med reservation.

| 2.4 | Av de 41 stora generaldirektorat eller avdelningar som lämnade en förklaring 2008 innehöll 12 stycken en eller flera reservationer, varav de flesta gällde brister i de underliggande transaktionernas korrekthet. Det totala antalet reservationer minskade från 17 (2007) till 15 (2008). De viktigaste reservationerna i anslutning till transaktionernas korrekthet presenteras på vänster sida i
  tabell 2.1
  . |
| --- | --- |

2.4

Av de 41 stora generaldirektorat eller avdelningar som lämnade en förklaring 2008 innehöll 12 stycken en eller flera reservationer, varav de flesta gällde brister i de underliggande transaktionernas korrekthet. Det totala antalet reservationer minskade från 17 (2007) till 15 (2008). De viktigaste reservationerna i anslutning till transaktionernas korrekthet presenteras på vänster sida i
  tabell 2.1
  .

| 2.4 | Kommissionen framhåller att 8 av de 15 reservationerna bygger på finansiell exponering och att de övriga 7 har sitt upphov i omständigheter som kan påverka tjänstemännens eller kommissionens anseende och har haft materiella snarare än finansiella budgetkonsekvenser.

  Vidare togs 3 tidigare återkommande reservationer bort 2008 (från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling om genomförandet av det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) i Grekland, från generaldirektoratet för information om avsaknaden av ett system för efterhandskontroll och från generaldirektoratet för näringsliv om finansiering av EU:s standardiseringsorgan).


  På andra politikområden, till exempel sammanhållningspolitiken, har reservationernas omfattning minskat på grund av de korrigerande åtgärder som medlemsstaterna redan har vidtagit. |
| --- | --- |

2.4

Vidare togs 3 tidigare återkommande reservationer bort 2008 (från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling om genomförandet av det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) i Grekland, från generaldirektoratet för information om avsaknaden av ett system för efterhandskontroll och från generaldirektoratet för näringsliv om finansiering av EU:s standardiseringsorgan).

På andra politikområden, till exempel sammanhållningspolitiken, har reservationernas omfattning minskat på grund av de korrigerande åtgärder som medlemsstaterna redan har vidtagit.

| 2.5 | På politikområdet jordbruk och naturresurser har generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling tagit bort den reservation som gällt sedan länge (sex år) om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland eftersom de berörda myndigheterna har inrättat ett nytt system för identifiering av jordbruksskiften, och den reservation som gällde landsbygdens utveckling har blivit mer detaljerad efter det att medlemsstatens attesterande organ kontrollerade och validerade kontrollstatistiken. Generaldirektören lämnar dock ingen säkerhet om att den handlingsplan som har upprättats och genomförts av Grekland var ändamålsenlig när det gällde ersättningsförfarandet 2007. Vidare anser revisionsrätten att det arbete som utförs av kommissionen och de attesterande organen i den medlemsstaten för att bekräfta kontrollstatistik inte leder till den höga säkerhetsgrad som krävs. |
| --- | --- |

2.5

På politikområdet jordbruk och naturresurser har generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling tagit bort den reservation som gällt sedan länge (sex år) om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland eftersom de berörda myndigheterna har inrättat ett nytt system för identifiering av jordbruksskiften, och den reservation som gällde landsbygdens utveckling har blivit mer detaljerad efter det att medlemsstatens attesterande organ kontrollerade och validerade kontrollstatistiken. Generaldirektören lämnar dock ingen säkerhet om att den handlingsplan som har upprättats och genomförts av Grekland var ändamålsenlig när det gällde ersättningsförfarandet 2007. Vidare anser revisionsrätten att det arbete som utförs av kommissionen och de attesterande organen i den medlemsstaten för att bekräfta kontrollstatistik inte leder till den höga säkerhetsgrad som krävs.

| 2.5 | Reservationen om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland grundade sig på den höga renommérisken för gemenskapens institutioner till följd av dessa ihållande brister i Grekland, inte på den finansiella risken för EGFJ. Denna har alltid täckts av de finansiella korrigeringar som har ålagts Grekland genom förfarandena för kontroll av överensstämmelse. Vid revisionsresorna till Grekland fram till i februari 2009 konstaterades att de grekiska myndigheterna i enlighet med sin handlingsplan från 2006 införde ett nytt operativt system för identifiering av skiften (LPIS-GIS) den 31 december 2008, vilket omfattar hela Grekland. Därmed var alla bitar i IACS på plats när generaldirektören undertecknade den årliga verksamhetsrapporten för 2008, och kommissionen löpte inte längre någon renommérisk till följd av de kvarvarande bristerna enligt ovan. Den kvarstående finansiella risken uppskattas dock som helhet ligga under den väsentliga felprocenten, och täcks av förfarandena för kontroll av överensstämmelse för ansökningsåren 2006–2008. Således kunde reservationen hävas. |
| --- | --- |

2.5

Tabell 2.1 —   Jämförelse mellan den inverkan bevisen i kommissionens generaldirektorats årliga verksamhetsrapporter har på revisionsrättens revisionsförklaring

| Verksamhetsområde | Generaldirektörernas viktigaste reservationer


  (i förklaringarna) | 2007 | 2008 | De viktigaste reservationernas inverkan på generaldirektörens säkerhet enligt revisionsrätten
   (19) | Andra betydande brister som framkommit vid revisionsrättens revision och/eller genom kommissionen


  (som inte ingår i förklaringarna) | 2007 | 2008 | Bevis i den årliga verksamhetsrapporten som beaktats för revisionsrättens revisionsslutsatser
   (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 2008 | 2007 | 2008 |
| Jordbruk och naturresurser | IACS är inte tillräckligt genomfört i Grekland | X | | B | B | Det finns ännu inga tillräckliga indikationer på att den handlingsplan som upprättats och genomförts av de grekiska myndigheterna är fullt ändamålsenlig. | | X | B | B+ |
| Utgifter för landsbygdsutveckling | X | X
  (Axel 2 ”Förbättring av miljön och landsbygden”) | | | |
| Stödberättigandet för kostnader för utgifter för kontroll och verkställande av den gemensamma fiskeripolitiken som medlemsstaterna fått ersättning för | | X |
| Förvaltnings- och kontrollsystem för Sapard i Bulgarien och Rumänien | | X | Om kontroll-, inspektions- och sanktionssystemen när det gäller fiskeresurser: fångstuppgifter är ofullständiga och otillförlitliga, inspektionssystemen ger ingen säkerhet. | X | |
| Sammanhållning | ESF: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) | X
  Spanien, Storbritannien, Frankrike, Italien, Slovakien, Portugal, Belgien, Luxemburg | X
  Spanien, Storbritannien, Frankrike, Italien, Belgien, Luxemburg, Tyskland | B | B | Det finns ännu inga tillräckliga indikationer på att alla de korrigerande åtgärder som vidtogs 2008 har varit fullt ändamålsenliga (21). | | | B | B |
| ERUF: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) | X
  Tjeckien, Finland, Grekland, Tyskland, Irland, Italien, Luxemburg, Polen, Slovakien, Spanien | X
  Belgien Tyskland, Italien, Spanien |
| Interreg: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) | X
  Av totalt 51 program | X
  Av totalt 21 program |
| Sammanhållningsfonden: förvaltnings- och kontrollsystem(2000/2006) | X
  Bulgarien, Tjeckien, Slovakien, Ungern, Polen | X
  Bulgarien |
| Forskning, energi och transport | Nivån på kvarstående fel avseende ersättningsanspråkens korrekthet | X
  Sjätte ramprogrammet | X
  Sjätte ramprogrammet | B | B | Det finns ännu inga tillräckliga indikationer på vilken effekt systemen för finansiella korrigeringar och återvinningar har eller när de kommer att få effekt på felnivåerna under sjätte ramprogrammets förvaltningscykel (21). | | X | B | B |
| Bistånd till tredjeland, utveck-lingssamarbete och utvidgning | Phare: Potentiella oriktigheter i förvaltningen av Phare-medel av vissa genomförandeorgan i Bulgarien | X | X | A | A | Systemen för övervakning och kontroll av underliggande transaktioners laglighet och korrekthet på genomförandeorgansnivå måste förbättras ytterligare för att vara fullt ändamålsenliga. | X | X | B | B |
| Utbildning och medborgarskap | Inget strukturerat system för efterhandskontroll och inga kontroller på plats vid generaldirektoratet eller kontroller vid representationerna under större delen av året – 10 av 12 månader | X | | B | B | Efterhandskontrollerna återspeglar inte helt den verkliga felprocenten i de granskade kontrakten. | X | X | B | B |
| Stort antal fel i transaktionerna för bidrag och kontrakt | | X | | | |
| Brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden i Italien för programperioderna 2000–2004 och 2005–2007 | X | |
| Begränsad säkerhet beträffande lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktioner som genomförts av 14 medlemsstater inom ramen för Europeiska flyktingfonden II (2005-2007) | X | |
| Ekonomi och finans | Eventuellt är de förebyggande kontroller som införts efter resultaten av rapporten om efterhandskontroller inte fullt ändamålsenliga | X | X | B | B | | | | A | A |
| Nivån på kvarstående fel avseende korrektheten i ersättningsanspråk inom sjätte ramprogrammet för forskning | X | X |
| Finansieringen av europeisk standardisering fungerar otillfredsställande | X | |
| Administrativa utgifter | — | — | — | A | A | | | | A | A |
| Källa: Revisionsrätten. |

Verksamhetsområde

Generaldirektörernas viktigaste reservationer

(i förklaringarna)

2007

2008

De viktigaste reservationernas inverkan på generaldirektörens säkerhet enligt revisionsrätten
   (19)

Andra betydande brister som framkommit vid revisionsrättens revision och/eller genom kommissionen

(som inte ingår i förklaringarna)

2007

2008

Bevis i den årliga verksamhetsrapporten som beaktats för revisionsrättens revisionsslutsatser
   (20)

2007

2008

2007

2008

Jordbruk och naturresurser

IACS är inte tillräckligt genomfört i Grekland

X

B

B

Det finns ännu inga tillräckliga indikationer på att den handlingsplan som upprättats och genomförts av de grekiska myndigheterna är fullt ändamålsenlig.

X

B

B+

Utgifter för landsbygdsutveckling

X

X

(Axel 2 ”Förbättring av miljön och landsbygden”)

Stödberättigandet för kostnader för utgifter för kontroll och verkställande av den gemensamma fiskeripolitiken som medlemsstaterna fått ersättning för

X

Förvaltnings- och kontrollsystem för Sapard i Bulgarien och Rumänien

X

Om kontroll-, inspektions- och sanktionssystemen när det gäller fiskeresurser: fångstuppgifter är ofullständiga och otillförlitliga, inspektionssystemen ger ingen säkerhet.

X

Sammanhållning

ESF: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

X

Spanien, Storbritannien, Frankrike, Italien, Slovakien, Portugal, Belgien, Luxemburg

X

Spanien, Storbritannien, Frankrike, Italien, Belgien, Luxemburg, Tyskland

B

B

Det finns ännu inga tillräckliga indikationer på att alla de korrigerande åtgärder som vidtogs 2008 har varit fullt ändamålsenliga (21).

B

B

ERUF: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

X

Tjeckien, Finland, Grekland, Tyskland, Irland, Italien, Luxemburg, Polen, Slovakien, Spanien

X

Belgien Tyskland, Italien, Spanien

Interreg: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

X

Av totalt 51 program

X

Av totalt 21 program

Sammanhållningsfonden: förvaltnings- och kontrollsystem(2000/2006)

X

Bulgarien, Tjeckien, Slovakien, Ungern, Polen

X

Bulgarien

Forskning, energi och transport

Nivån på kvarstående fel avseende ersättningsanspråkens korrekthet

X

Sjätte ramprogrammet

X

Sjätte ramprogrammet

B

B

Det finns ännu inga tillräckliga indikationer på vilken effekt systemen för finansiella korrigeringar och återvinningar har eller när de kommer att få effekt på felnivåerna under sjätte ramprogrammets förvaltningscykel (21).

X

B

B

Bistånd till tredjeland, utveck-lingssamarbete och utvidgning

Phare: Potentiella oriktigheter i förvaltningen av Phare-medel av vissa genomförandeorgan i Bulgarien

X

X

A

A

Systemen för övervakning och kontroll av underliggande transaktioners laglighet och korrekthet på genomförandeorgansnivå måste förbättras ytterligare för att vara fullt ändamålsenliga.

X

X

B

B

Utbildning och medborgarskap

Inget strukturerat system för efterhandskontroll och inga kontroller på plats vid generaldirektoratet eller kontroller vid representationerna under större delen av året – 10 av 12 månader

X

B

B

Efterhandskontrollerna återspeglar inte helt den verkliga felprocenten i de granskade kontrakten.

X

X

B

B

Stort antal fel i transaktionerna för bidrag och kontrakt

X

Brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för Europeiska flyktingfonden i Italien för programperioderna 2000–2004 och 2005–2007

X

Begränsad säkerhet beträffande lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktioner som genomförts av 14 medlemsstater inom ramen för Europeiska flyktingfonden II (2005-2007)

X

Ekonomi och finans

Eventuellt är de förebyggande kontroller som införts efter resultaten av rapporten om efterhandskontroller inte fullt ändamålsenliga

X

X

B

B

A

A

Nivån på kvarstående fel avseende korrektheten i ersättningsanspråk inom sjätte ramprogrammet för forskning

X

X

Finansieringen av europeisk standardisering fungerar otillfredsställande

X

Administrativa utgifter

—

—

—

A

A

A

A

Källa: Revisionsrätten.

| 2.6 | För politikområdet sammanhållning behöll generaldirektoraten för regionalpolitik och för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter de reservationer som gällde brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för perioden 2000–2006 trots att det totala antalet berörda medlemsstater och operativa program liksom den ekonomiska kvantifieringen minskade betydligt. Sammanlagt påverkades 99 operativa program under 2008 jämfört med 185 under 2007. Generaldirektoraten kvantifierade reservationernas inverkan till 201 miljoner euro (726 miljoner euro 2007) (2). |
| --- | --- |

2.6

För politikområdet sammanhållning behöll generaldirektoraten för regionalpolitik och för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter de reservationer som gällde brister i förvaltnings- och kontrollsystemen för perioden 2000–2006 trots att det totala antalet berörda medlemsstater och operativa program liksom den ekonomiska kvantifieringen minskade betydligt. Sammanlagt påverkades 99 operativa program under 2008 jämfört med 185 under 2007. Generaldirektoraten kvantifierade reservationernas inverkan till 201 miljoner euro (726 miljoner euro 2007) (2).

| 2.6 | Kommissionen framhåller att reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter byggde på en detaljerad granskning av de operativa programmen. Den ekonomiska påverkan beräknades med hjälp av nivåer för schablonkorrigeringar för de konstaterade bristerna i det system som tillämpades på betalningar för de berörda delarna av programmen i fråga.

  Reservationernas reducerade inverkan förklaras på ett tydligt sätt i respektive verksamhetsrapport och bekräftar att kommissionen har tagit sitt ansvar, i enlighet med sitt åtagande att förstärka sin tillsynsfunktion. Den kvantifierade inverkan beror på kommissionens stora insatser inom alla program 2008 samt uppföljningen av alla reservationer i verksamhetsrapporterna för 2007, upprättandet av 14 nationella handlingsplaner och gjorda korrigeringar på över 1,5 miljarder euro. Därmed har reservationerna hävts i många fall.


  Se även kommissionens svar på punkt 2.17. |
| --- | --- |

2.6

Reservationernas reducerade inverkan förklaras på ett tydligt sätt i respektive verksamhetsrapport och bekräftar att kommissionen har tagit sitt ansvar, i enlighet med sitt åtagande att förstärka sin tillsynsfunktion. Den kvantifierade inverkan beror på kommissionens stora insatser inom alla program 2008 samt uppföljningen av alla reservationer i verksamhetsrapporterna för 2007, upprättandet av 14 nationella handlingsplaner och gjorda korrigeringar på över 1,5 miljarder euro. Därmed har reservationerna hävts i många fall.

Se även kommissionens svar på punkt 2.17.

| 2.7 | De reservationer som görs av generaldirektoraten när det gäller verksamhetsområdena forskning, energi och transport samt ekonomi och finans överensstämmer med revisionsrättens resultat som visar att andelen kvarstående fel (efter kvittning och korrigeringar) i ersättningsanspråken inom sjätte ramprogrammet för forskning fortfarande ligger över väsentlighetströskeln. |
| --- | --- |

2.7

De reservationer som görs av generaldirektoraten när det gäller verksamhetsområdena forskning, energi och transport samt ekonomi och finans överensstämmer med revisionsrättens resultat som visar att andelen kvarstående fel (efter kvittning och korrigeringar) i ersättningsanspråken inom sjätte ramprogrammet för forskning fortfarande ligger över väsentlighetströskeln.

| 2.7 | Kommissionen tillämpar en kontrollstrategi som är utformad för att se till att utgifter som löper över flera år är lagliga och korrekta. När det gäller det sjätte ramprogrammet syftar strategin till att andelen kvarstående fel efter det fjärde genomförandeåret (2010) ska ha minskat. Detta mål utvärderas årligen med utgångspunkt i de upptäckta felens natur, frekvens och omfattning samt kostnads/nyttoöverväganden.

  Se även kommissionens svar på punkt 7.17. |
| --- | --- |

2.7

Se även kommissionens svar på punkt 7.17.

| 2.8 | För verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap rapporterade generaldirektören för generaldirektoratet för kommunikation om hur kontrollsystemen förbättrats men lyfte samtidigt fram att 9,4 % av de kontrollerade transaktionerna innehöll fel, vars inverkan dock var låg. |
| --- | --- |

2.8

För verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap rapporterade generaldirektören för generaldirektoratet för kommunikation om hur kontrollsystemen förbättrats men lyfte samtidigt fram att 9,4 % av de kontrollerade transaktionerna innehöll fel, vars inverkan dock var låg.

| 2.8 | En handlingsplan för att förbättra transaktionernas kvalitet inom generaldirektoratet för kommunikation har genomförts och utbildningsinsatser pågår. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Av revisionsrättens analys i högra delen av
  tabell 2.1
  framgår att de årliga verksamhetsrapporterna och revisionsrättens DAS-slutsatser endast överensstämmer i fråga om administrativa utgifter samt ekonomi och finans. För dessa verksamhetsområden uppdagade med andra ord inte revisionsrättens eller kommissionens granskningar några väsentliga brister som inte hade tagits med i generaldirektörernas förklaringar. För verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser ligger den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling närmare slutsatserna i den särskilda bedömningen inom ramen för DAS än tidigare år. |
| --- | --- |

2.9

Av revisionsrättens analys i högra delen av
  tabell 2.1
  framgår att de årliga verksamhetsrapporterna och revisionsrättens DAS-slutsatser endast överensstämmer i fråga om administrativa utgifter samt ekonomi och finans. För dessa verksamhetsområden uppdagade med andra ord inte revisionsrättens eller kommissionens granskningar några väsentliga brister som inte hade tagits med i generaldirektörernas förklaringar. För verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser ligger den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling närmare slutsatserna i den särskilda bedömningen inom ramen för DAS än tidigare år.

| 2.9 | Kommissionen välkomnar de konstaterade förbättringarna och upprepar sitt åtagande att göra ytterligare framsteg på det här området. Kommissionen genomför för närvarande en granskning av de faktorer som påverkar kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna och kommer att förorda åtgärder som ytterligare förbättrar deras kvalitet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | På verksamhetsområdet sammanhållning konstaterar revisionsrätten att för 2007 gör reservationernas grad och omfattning att allvaret i problemen avseende oriktighet på detta budgetområde underskattas (se punkt 6.35). |
| --- | --- |

2.10

På verksamhetsområdet sammanhållning konstaterar revisionsrätten att för 2007 gör reservationernas grad och omfattning att allvaret i problemen avseende oriktighet på detta budgetområde underskattas (se punkt 6.35).

| 2.10 | Kommissionen anser att generaldirektörernas reservationer i de årliga verksamhetsrapporterna 2008 är i linje med det fastställda väsentlighetskriteriet och den metod som tillämpas. Revisionsrättens iakttagelser visar att felen främst gäller program för vilka kommissionen redan har vidtagit åtgärder 2008 (se svaret på punkt 6.17). När det gäller de program som i de årliga verksamhetsrapporterna bedöms fungera helt eller delvis ändamålsenligt, har kommissionen revisionsbevis som visar att risken är mindre. Dessutom innehöll kommissionens handlingsplan för 2008 åtgärder för att utforma avslutningsförfarandet för att se till att kvarstående fel mönstras ut från slutbetalningarna från kommissionen.

  Kommissionen kommer i likhet med tidigare år att se till att lämpliga uppföljnings- och korrigeringsåtgärder vidtas för alla de fel som revisionsrätten har fastställt. |
| --- | --- |

2.10

Kommissionen kommer i likhet med tidigare år att se till att lämpliga uppföljnings- och korrigeringsåtgärder vidtas för alla de fel som revisionsrätten har fastställt.

| 2.11 | På verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning har revisionsrätten funnit en väsentlig felnivå (se punkt 8.39) liksom att systemen för övervakning och kontroll endast är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera betalningarnas korrekthet (se punkt 8.44). Dessa granskningsresultat återspeglas inte på ett adekvat sätt av generaldirektörerna i deras förklaringar. Detta blir det fjärde året i följd som revisionsrätten gör just denna iakttagelse (3). |
| --- | --- |

2.11

På verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning har revisionsrätten funnit en väsentlig felnivå (se punkt 8.39) liksom att systemen för övervakning och kontroll endast är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera betalningarnas korrekthet (se punkt 8.44). Dessa granskningsresultat återspeglas inte på ett adekvat sätt av generaldirektörerna i deras förklaringar. Detta blir det fjärde året i följd som revisionsrätten gör just denna iakttagelse (3).

| 2.11 | De fel som konstaterats beträffande bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning avser främst utgifter i form av förskott från organisationer som genomför projekten på förskottsbetalningar från kommissionen. Enligt kommissionens kontrollsystem ska obligatoriska redovisningsrevisioner göras innan slutbetalning sker och dessa revisioner bör ge kommissionen möjlighet att upptäcka och korrigera sådana fel innan slutbetalningen görs. Se även kommissionens svar på punkterna 8.18 och 8.34.

  EuropeAid kommer dock att göra en översyn av sin kontrollstrategi 2010, inom ramen för sina insatser för att förbättra det övergripande interna kontrollsystemet och i samband med kommissionens arbete med godtagbara risker för fel. |
| --- | --- |

2.11

EuropeAid kommer dock att göra en översyn av sin kontrollstrategi 2010, inom ramen för sina insatser för att förbättra det övergripande interna kontrollsystemet och i samband med kommissionens arbete med godtagbara risker för fel.

Kommissionens sammanfattande rapport

| 2.12 | Genom att anta den sammanfattande rapporten påtar sig kommissionen det politiska ansvaret för det operativa genomförandet av budgeten genom sina generaldirektörer (4). I rapporten görs en retrospektiv sammanfattning av den ekonomiska förvaltningen under hela den avgående kommissionens mandatperiod. |
| --- | --- |

2.12

Genom att anta den sammanfattande rapporten påtar sig kommissionen det politiska ansvaret för det operativa genomförandet av budgeten genom sina generaldirektörer (4). I rapporten görs en retrospektiv sammanfattning av den ekonomiska förvaltningen under hela den avgående kommissionens mandatperiod.

| 2.13 | För 2008 anser kommissionen att ”de kontroller som inrättats ger nödvändig säkerhet i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, för vilket kommissionen har det övergripande ansvaret enligt artikel 274 i EG-fördraget.” |
| --- | --- |

2.13

För 2008 anser kommissionen att ”de kontroller som inrättats ger nödvändig säkerhet i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, för vilket kommissionen har det övergripande ansvaret enligt artikel 274 i EG-fördraget.”

| 2.14 | Kommissionen hänvisar till resultatet av den årliga sakkunnigbedömning som gjordes i början av 2009 som visar att kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna, ett av de viktigaste styrningsverktygen, kan förbättras ytterligare. Kommissionen förväntar sig att förbättringarna kommer att synas i de årliga verksamhetsrapporterna från och med 2009. |
| --- | --- |

2.14

Kommissionen hänvisar till resultatet av den årliga sakkunnigbedömning som gjordes i början av 2009 som visar att kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna, ett av de viktigaste styrningsverktygen, kan förbättras ytterligare. Kommissionen förväntar sig att förbättringarna kommer att synas i de årliga verksamhetsrapporterna från och med 2009.

| 2.14 | Kommissionen kommer att göra en bedömning av de faktorer som påverkar kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna och främja åtgärder som ytterligare förbättrar kvaliteten inför rapporterna om verksamheten 2009. De stående instruktionerna för utarbetande av årliga verksamhetsrapporter håller på att stramas upp och göras mer användarvänliga. Särskilda ansträngningar kommer att göras för att ta fram en utbildning om detta ämne riktad till den personal som ska sammanställa verksamhetsrapporterna i slutet av 2009. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | I den sammanfattande rapporten ges några förklaringar till kommissionens syn på reservationer. Kommissionen uppger att det systematiskt görs en reservation för betydande brister såvida det inte finns ett tillförlitligt verifierande underlag av vilket det framgår att det finns en fungerande handlingsplan. Revisionsrätten anser dock att kommissionen bör ägna mer uppmärksamhet åt behovet av att få fram tydligare indikationer på att de korrigerande åtgärder som övervägs i handlingsplanerna har visat att de är eller bör vara ändamålsenliga, och att reservationernas omfattning i flera fall bör vara större (se de exempel som nämns i punkterna 2.5, 2.10 och 2.11 samt
  tabell 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.15

I den sammanfattande rapporten ges några förklaringar till kommissionens syn på reservationer. Kommissionen uppger att det systematiskt görs en reservation för betydande brister såvida det inte finns ett tillförlitligt verifierande underlag av vilket det framgår att det finns en fungerande handlingsplan. Revisionsrätten anser dock att kommissionen bör ägna mer uppmärksamhet åt behovet av att få fram tydligare indikationer på att de korrigerande åtgärder som övervägs i handlingsplanerna har visat att de är eller bör vara ändamålsenliga, och att reservationernas omfattning i flera fall bör vara större (se de exempel som nämns i punkterna 2.5, 2.10 och 2.11 samt
  tabell 2.1
  ).

| 2.15 | Kommissionens inställning är att reservationer inte ska göras om det finns ändamålsenliga förebyggande kontroller eller revisionsbevis som visar att handlingsplanerna har genomförts på ett effektivt sätt.

  När generaldirektörerna lämnar reservationer måste de upprätta handlingsplaner för att åtgärda de konstaterade bristerna. Den vidtagna åtgärden rapporteras sedan och utvärderas i nästa årliga verksamhetsrapport. Om det finns tillräckliga bevis för att åtgärderna har en mätbar inverkan på bristerna i fråga kan reservationen hävas. Beslut att lämna och häva reservationer är en av de viktigaste punkterna i ”sakkunnigbedömningarna”, även om det slutliga beslutet fattas av den ansvariga delegerade utanordnaren.


  Se svaret på punkt 2.5 när det gäller IACS i Grekland.


  Se svaret på punkt 2.6 när det gäller sammanhållningspolitiken.


  Kommissionen hänvisar också till svaren på punkterna 2.10 och 2.11. |
| --- | --- |

2.15

När generaldirektörerna lämnar reservationer måste de upprätta handlingsplaner för att åtgärda de konstaterade bristerna. Den vidtagna åtgärden rapporteras sedan och utvärderas i nästa årliga verksamhetsrapport. Om det finns tillräckliga bevis för att åtgärderna har en mätbar inverkan på bristerna i fråga kan reservationen hävas. Beslut att lämna och häva reservationer är en av de viktigaste punkterna i ”sakkunnigbedömningarna”, även om det slutliga beslutet fattas av den ansvariga delegerade utanordnaren.

Se svaret på punkt 2.5 när det gäller IACS i Grekland.

Se svaret på punkt 2.6 när det gäller sammanhållningspolitiken.

Kommissionen hänvisar också till svaren på punkterna 2.10 och 2.11.

| 2.16 | Revisionsrätten noterar att kommissionen medger att det krävs ytterligare åtgärder för att lösa problem som konstaterats på andra områden. Dessa åtgärder ska bland annat inriktas på att |
| --- | --- |

2.16

Revisionsrätten noterar att kommissionen medger att det krävs ytterligare åtgärder för att lösa problem som konstaterats på andra områden. Dessa åtgärder ska bland annat inriktas på att

2.16

| a) | utvärdera ändamålsenligheten hos interna kontroller, |
| --- | --- |

a)

utvärdera ändamålsenligheten hos interna kontroller,

| b) | samla resurserna för att förbättra den befintliga kontrollstrukturen för förvaltning av utgifterna under budgetramen 2007–2013 och åtgärda bristerna i den tidigare budgetramen, |
| --- | --- |

b)

samla resurserna för att förbättra den befintliga kontrollstrukturen för förvaltning av utgifterna under budgetramen 2007–2013 och åtgärda bristerna i den tidigare budgetramen,

| b) | Genom handlingsplanen för att förstärka kommissionens övervakande roll i fråga om strukturåtgärder har kommissionen inriktat sig på förebyggande åtgärder för perioden 2007–2013, och på att förbereda avslutandet av programmen för 2000–2006. |
| --- | --- |

b)

| c) | fullständigt och tillförlitligt rapportera om korrigeringen av fel i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

fullständigt och tillförlitligt rapportera om korrigeringen av fel i medlemsstaterna.

| c) | Uppgifter om finansiella korrigeringar som medlemsstaterna själva har gjort har medtagits i de slutliga beräkningarna. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen anser att dess åtgärder har lett till framsteg när det gäller att ta fram tillförlitliga belägg för att de fleråriga korrigeringsmekanismerna fungerar som de ska. Den fortsätter arbetet för att förbättra fullständigheten hos och kvaliteten på de uppgifter som lämnas av medlemsstaterna.

För perioden 2007–2013 har systemet för medlemsstaternas rapportering av finansiella korrigeringar till kommissionen förtydligats och förbättrats betydligt genom att en ansvarig myndighet har utsetts och en rapporteringstabell införts (artikel 61 i förordning (EG) nr 1083/2006 och artikel 20 i kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006).

Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 6.30.

| 2.17 | När det gäller sammanhållningspolitiken rapporterar kommissionen att den tog fler formella beslut om att ställa in delbetalningar (tio under 2008 jämfört med ett 2007) och gjorde mycket större finansiella korrigeringar (1 587 miljoner under 2008 jämfört med 396 miljoner under 2007). När det gäller handlingsplanen för att förstärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av politikområdet sammanhållning medger kommissionen dock att ”det kommer att ta en viss tid innan verkningarna av dessa åtgärder kan mätas i en minskning av felprocenten för interimsersättningarna”. |
| --- | --- |

2.17

När det gäller sammanhållningspolitiken rapporterar kommissionen att den tog fler formella beslut om att ställa in delbetalningar (tio under 2008 jämfört med ett 2007) och gjorde mycket större finansiella korrigeringar (1 587 miljoner under 2008 jämfört med 396 miljoner under 2007). När det gäller handlingsplanen för att förstärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av politikområdet sammanhållning medger kommissionen dock att ”det kommer att ta en viss tid innan verkningarna av dessa åtgärder kan mätas i en minskning av felprocenten för interimsersättningarna”.

| 2.17 | Kommissionen visar i sin rapport om genomförandet av handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder (KOM(2009) 42) att verkningsfulla resultat har åstadkommits på alla de tio åtgärdsområdena 2008. Ett par exempel är det snabbare inledandet av förfarandena för finansiella korrigeringar och de uppnådda finansiella korrigeringarna 2008. Kommissionen instämmer i att handlingsplanen för perioden 2000–2006 ännu inte kan bedömas till fullo och har åtagit sig att rapportera om handlingsplanens initiala inverkan i februari 2010.

  Mer generellt har kommissionen infört ett flerårigt kontrollsystem som bygger på förebyggande eller upptäckande åtgärder samt korrigerande åtgärder. Kommissionen uppskattar att de finansiella korrigeringar och återvinningar som beslutades 2008 uppgick till 2,967 miljarder euro för samtliga politikområden, vilket visar att kommissionen särskilt bemödar sig om att via kontrollsystemet upptäcka och korrigera fel (se avsnitt 6 ”Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder” i kommentarerna till årsredovisningarna för budgetåret 2008). |
| --- | --- |

2.17

Mer generellt har kommissionen infört ett flerårigt kontrollsystem som bygger på förebyggande eller upptäckande åtgärder samt korrigerande åtgärder. Kommissionen uppskattar att de finansiella korrigeringar och återvinningar som beslutades 2008 uppgick till 2,967 miljarder euro för samtliga politikområden, vilket visar att kommissionen särskilt bemödar sig om att via kontrollsystemet upptäcka och korrigera fel (se avsnitt 6 ”Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder” i kommentarerna till årsredovisningarna för budgetåret 2008).

Säkerhet baserad på årliga sammanfattningar

| 2.18 | I årsrapporten 2007 konstaterade revisionsrätten att de årliga sammanfattningarna, det första år de gjordes, inte gav en tillförlitlig bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerade och hur ändamålsenliga de var, och rekommenderade att kommissionen vidtar åtgärder för att se förbättra den information lämnas (5). |
| --- | --- |

2.18

I årsrapporten 2007 konstaterade revisionsrätten att de årliga sammanfattningarna, det första år de gjordes, inte gav en tillförlitlig bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerade och hur ändamålsenliga de var, och rekommenderade att kommissionen vidtar åtgärder för att se förbättra den information lämnas (5).

| 2.18 | För sammanhållningsområdet föreskrivs det i kommissionens nuvarande rättsliga grund (artikel 53 b.3 i budgetförordningen) varken någon revisionsförklaring eller någon total nationell förklaring för 2008. Trots detta följde kommissionen Europaparlamentets och revisionsrättens rekommendationer och uppmanade medlemsstaterna att analysera systemens funktionssätt, diagnostisera och lösa problem, föreskriva goda rutiner och ge förklaringar om vilken tillförlitlighetsnivå systemen ger.

  På jordbruksområdet måste alla medlemsstater som bara har ett utbetalande organ tillhandahålla en revisionsförklaring från detta organs chef och ett intyg från certifieringsorganet som definitionsmässigt utgör den årliga sammanfattning som avses i budgetförordningen och det interinstitutionella avtalet. Dessutom utarbetar medlemsstater som har fler än ett utbetalande organ årliga sammanfattningar, även kallade sammanfattande rapporter. |
| --- | --- |

2.18

På jordbruksområdet måste alla medlemsstater som bara har ett utbetalande organ tillhandahålla en revisionsförklaring från detta organs chef och ett intyg från certifieringsorganet som definitionsmässigt utgör den årliga sammanfattning som avses i budgetförordningen och det interinstitutionella avtalet. Dessutom utarbetar medlemsstater som har fler än ett utbetalande organ årliga sammanfattningar, även kallade sammanfattande rapporter.

| 2.19 | Revisionsrätten analyserade de årliga sammanfattningarna 2008 för att se om kraven i budgetförordningen hade uppfyllts och om medlemsstaterna hade lämnat ytterligare upplysningar. |
| --- | --- |

2.19

Revisionsrätten analyserade de årliga sammanfattningarna 2008 för att se om kraven i budgetförordningen hade uppfyllts och om medlemsstaterna hade lämnat ytterligare upplysningar.

| 2.20 | Alla medlemsstater uppfyllde inte de krav som anges i budgetförordningen och de följde inte heller kommissionens riktlinjer (6). I jämförelse med förra året har dock kvaliteten på den analys som ingår i alla årliga sammanfattningar förbättrats. |
| --- | --- |

2.20

Alla medlemsstater uppfyllde inte de krav som anges i budgetförordningen och de följde inte heller kommissionens riktlinjer (6). I jämförelse med förra året har dock kvaliteten på den analys som ingår i alla årliga sammanfattningar förbättrats.

| 2.20 | Generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har i sina årliga verksamhetsrapporter för 2008 konstaterat att majoriteten av medlemsstaterna har uppfyllt, eller till största delen uppfyllt, minimikraven. Kommissionen har vidtagit åtgärder för att följa upp alla fall av bristande uppfyllelse av kraven i budgetförordningen. Uppgifterna i de årliga verksamhetsrapporterna användes som en kompletterande källa till säkerhet för de två generaldirektoratens verksamhetsrapporter för 2008.

  Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling konstaterade i sin årliga verksamhetsrapport för 2008 att medlemsstaterna har fullgjort sina rättsliga förpliktelser och att de i allmänhet har följt de riktlinjer som kommissionens tjänstemän har fastställt. Kvaliteten på analyserna i alla de årliga sammanfattningarna har förbättrats jämfört med föregående år, men i en del fall bör bedömningen av vissa grundläggande delar förbättras ytterligare. Kommissionen har därför tagit upp denna fråga med medlemsstaterna och därefter reviderat en av riktlinjerna. |
| --- | --- |

2.20

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling konstaterade i sin årliga verksamhetsrapport för 2008 att medlemsstaterna har fullgjort sina rättsliga förpliktelser och att de i allmänhet har följt de riktlinjer som kommissionens tjänstemän har fastställt. Kvaliteten på analyserna i alla de årliga sammanfattningarna har förbättrats jämfört med föregående år, men i en del fall bör bedömningen av vissa grundläggande delar förbättras ytterligare. Kommissionen har därför tagit upp denna fråga med medlemsstaterna och därefter reviderat en av riktlinjerna.

Mervärde

| 2.21 | De årliga sammanfattningarna är en del av internkontrollen och revisionsrätten har uppmanat kommissionen att öka mervärdet i processen genom att identifiera gemensamma problem, möjliga lösningar och bästa tillvägagångssätt och använda dessa uppgifter i sin roll som övervakare (7). Även kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att göra detta. |
| --- | --- |

2.21

De årliga sammanfattningarna är en del av internkontrollen och revisionsrätten har uppmanat kommissionen att öka mervärdet i processen genom att identifiera gemensamma problem, möjliga lösningar och bästa tillvägagångssätt och använda dessa uppgifter i sin roll som övervakare (7). Även kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att göra detta.

| 2.21 | Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att följa bästa metoder i sina bedömningar av de årliga sammanfattningarna. Den kommer att fortsätta att uppmana medlemsstaterna att tillhandahålla uppgifter som ger mervärde till de årliga sammanfattningarna genom att uppdatera sin vägledning igen.

  Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 2.18. |
| --- | --- |

2.21

Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 2.18.

| 2.22 | Av revisionsrättens analys framkom att för 2008 lämnade ett antal medlemsstater (8)uppgifter eller analyser som tillförde mervärde till de årliga sammanfattningarna genom att försöka identifiera och kommentera systemfel eller övergripande frågor. Generaldirektörerna för politikområdet sammanhållning använde dessa uppgifter i de årliga sammanfattningarna som input för sin egen bedömning av de nationella systemen. |
| --- | --- |

2.22

Av revisionsrättens analys framkom att för 2008 lämnade ett antal medlemsstater (8)uppgifter eller analyser som tillförde mervärde till de årliga sammanfattningarna genom att försöka identifiera och kommentera systemfel eller övergripande frågor. Generaldirektörerna för politikområdet sammanhållning använde dessa uppgifter i de årliga sammanfattningarna som input för sin egen bedömning av de nationella systemen.

| 2.22 | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 2.20.

  När det gäller sammanhållningsområdet har sju medlemsstater tagit med den revisionsförklaring som kommissionen förespråkar i sina riktlinjer i sina årliga sammanfattningar. Kommissionen kommer att analysera de förklaringar som hittills har lämnats, i syfte att fastställa viktiga punkter som kan tillföra mervärde till de årliga sammanfattningarna. Resultaten av denna granskning kommer att beaktas när vägledningen uppdateras.


  När det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling intygas räkenskapernas riktighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet genom revisionsförklaringen från chefen för det utbetalande organet. Denna förklaring granskas av certifieringsorganet, som avger ett yttrande om den, vilket ökar säkerheten. Den sammanfattande rapporten (som sammanställs av de medlemsstater som har fler än ett utbetalande organ) tillför mervärde genom att denna säkerhet sammanfattas på nationell nivå. |
| --- | --- |

2.22

När det gäller sammanhållningsområdet har sju medlemsstater tagit med den revisionsförklaring som kommissionen förespråkar i sina riktlinjer i sina årliga sammanfattningar. Kommissionen kommer att analysera de förklaringar som hittills har lämnats, i syfte att fastställa viktiga punkter som kan tillföra mervärde till de årliga sammanfattningarna. Resultaten av denna granskning kommer att beaktas när vägledningen uppdateras.

När det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling intygas räkenskapernas riktighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet genom revisionsförklaringen från chefen för det utbetalande organet. Denna förklaring granskas av certifieringsorganet, som avger ett yttrande om den, vilket ökar säkerheten. Den sammanfattande rapporten (som sammanställs av de medlemsstater som har fler än ett utbetalande organ) tillför mervärde genom att denna säkerhet sammanfattas på nationell nivå.

KOMMISSIONENS NORMER FÖR INTERN KONTROLL

Inledning

| 2.23 | I oktober 2007 antog kommissionen ett meddelande om ändring av normerna för intern kontroll och bakomliggande ram (9). Där angavs 16 ändrade normer för intern kontroll av ändamålsenlig förvaltning som skulle ersätta de ursprungliga 24 normerna från den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

2.23

I oktober 2007 antog kommissionen ett meddelande om ändring av normerna för intern kontroll och bakomliggande ram (9). Där angavs 16 ändrade normer för intern kontroll av ändamålsenlig förvaltning som skulle ersätta de ursprungliga 24 normerna från den 1 januari 2008.

| 2.24 | Revisionsrätten kontrollerade de normer för intern kontroll som gäller säkerställande av transaktioners korrekthet vid 16 generaldirektorat och fann i likhet med tidigare år en hög tillämpningsgrad (10). |
| --- | --- |

2.24

Revisionsrätten kontrollerade de normer för intern kontroll som gäller säkerställande av transaktioners korrekthet vid 16 generaldirektorat och fann i likhet med tidigare år en hög tillämpningsgrad (10).

| 2.24 | Kommissionen välkomnar att revisionsrätten finner att normerna för intern kontroll tillämpas nästan till fullo av kommissionens tjänsteavdelningar. |
| --- | --- |

2.24

Ändamålsenlighet

| 2.25 | Med ändringen av normerna för intern kontroll följde kravet att generaldirektörerna när det gäller vissa prioriterade normer ska visa att de tillämpas på ett ändamålsenligt sätt (11). De flesta generaldirektörerna valde att för 2008 göra detta för internkontrollnormerna 7–11 som till stor del gäller avsnittet om operationer och kontrollverksamhet (12). Däremot har normerna som gäller avsnittet om planerings- och riskhanteringsprocesser (internkontrollnorm 5 och 6) endast valts ut av ett fåtal generaldirektorat (13)trots att de är så viktiga. Kommissionen har dock inte kunnat visa att systemen för övervakning och kontroll är tillräckligt ändamålsenliga när det gäller att minska risken för fel på följande politikområden/verksamhetsområden: landsbygdsutveckling inom jordbruk och naturresurser (punkt 5.63), sammanhållning (punkt 6.36), forskning, energi och transport (punkt 7.41) och bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning (punkt 8.34). |
| --- | --- |

2.25

Med ändringen av normerna för intern kontroll följde kravet att generaldirektörerna när det gäller vissa prioriterade normer ska visa att de tillämpas på ett ändamålsenligt sätt (11). De flesta generaldirektörerna valde att för 2008 göra detta för internkontrollnormerna 7–11 som till stor del gäller avsnittet om operationer och kontrollverksamhet (12). Däremot har normerna som gäller avsnittet om planerings- och riskhanteringsprocesser (internkontrollnorm 5 och 6) endast valts ut av ett fåtal generaldirektorat (13)trots att de är så viktiga. Kommissionen har dock inte kunnat visa att systemen för övervakning och kontroll är tillräckligt ändamålsenliga när det gäller att minska risken för fel på följande politikområden/verksamhetsområden: landsbygdsutveckling inom jordbruk och naturresurser (punkt 5.63), sammanhållning (punkt 6.36), forskning, energi och transport (punkt 7.41) och bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning (punkt 8.34).

| 2.25 | Kommissionen konstaterar att dess system för intern kontroll håller på att förbättras och inverkar på felnivåerna, vilket återspeglas i den positiva utvecklingen av revisionsrättens revisionsförklaringar under de senaste åren (se punkt 1.36).

  Tretton generaldirektorat (en tredjedel) har valt att prioritera en av normerna för planerings- och riskhanteringsprocesser eller båda, däribland en del generaldirektorat med stora utgifter. Kommissionen anser att detta är en korrekt återspegling av dessa normers vikt för de berörda generaldirektoraten.


  När det gäller jordbruk och naturresurser som helhet ligger den uppskattade totala felprocenten något under väsentlighetströskeln på 2 %. Det finns en generell förbättringstrend över åren för systemen för övervakning och kontroll på detta politikområde och de är nu ändamålsenliga, även om det fortfarande behövs förbättringar i fråga om landsbygdsutvecklingen.


  Genom att genomföra handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid förvaltning av strukturåtgärder har kommissionen gjort betydande framsteg med att förbättra tillsynssystemen och minska risken för fel. Den har också vidtagit andra åtgärder, t.ex. att förenkla reglerna för kostnadsredovisning inom sammanhållningspolitikens område genom att införa schablonbelopp, enhetsbelopp och standardiserade enhetspriser och genom att bygga ut kontrollramen för perioden 2007–2013. Kommissionen anser att sådana åtgärders inverkan på felnivån bara kan bedömas över en längre tidsperiod och kommer att rapportera om den första inverkan på betalningarna för 2007–2013 i början av 2010.


  Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 2.17.


  Betydande insatser har redan gjorts för att förbättra hanteringen av forsknings-, energi- och transportpolitiken inom gränsen för den tillämpliga rättsliga och finansiella ramen. Kommissionen kommer att fortsätta med sina strikta kontroller (se också svaret på punkt 7.42).


  När det gäller bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning har kommissionen utformat sina kontroller av dessa politikområden så att de omfattar hela de fleråriga projektens livscykel. Därmed kan de flesta finansiella felen förebyggas, upptäckas och korrigeras under det normala kontrollarbetet. Vid de obligatoriska finansiella revisioner som ska göras inom ramen för kommissionens kontrollsystem bör kommissionen kunna upptäcka och korrigera dessa förhandsfinansieringsfel – under ett senare räkenskapsår – innan slutbetalningen görs. Kommissionens efterhandskontroller bekräftar att andelen kvarstående fel är låg. |
| --- | --- |

2.25

Tretton generaldirektorat (en tredjedel) har valt att prioritera en av normerna för planerings- och riskhanteringsprocesser eller båda, däribland en del generaldirektorat med stora utgifter. Kommissionen anser att detta är en korrekt återspegling av dessa normers vikt för de berörda generaldirektoraten.

När det gäller jordbruk och naturresurser som helhet ligger den uppskattade totala felprocenten något under väsentlighetströskeln på 2 %. Det finns en generell förbättringstrend över åren för systemen för övervakning och kontroll på detta politikområde och de är nu ändamålsenliga, även om det fortfarande behövs förbättringar i fråga om landsbygdsutvecklingen.

Genom att genomföra handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid förvaltning av strukturåtgärder har kommissionen gjort betydande framsteg med att förbättra tillsynssystemen och minska risken för fel. Den har också vidtagit andra åtgärder, t.ex. att förenkla reglerna för kostnadsredovisning inom sammanhållningspolitikens område genom att införa schablonbelopp, enhetsbelopp och standardiserade enhetspriser och genom att bygga ut kontrollramen för perioden 2007–2013. Kommissionen anser att sådana åtgärders inverkan på felnivån bara kan bedömas över en längre tidsperiod och kommer att rapportera om den första inverkan på betalningarna för 2007–2013 i början av 2010.

Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 2.17.

Betydande insatser har redan gjorts för att förbättra hanteringen av forsknings-, energi- och transportpolitiken inom gränsen för den tillämpliga rättsliga och finansiella ramen. Kommissionen kommer att fortsätta med sina strikta kontroller (se också svaret på punkt 7.42).

När det gäller bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning har kommissionen utformat sina kontroller av dessa politikområden så att de omfattar hela de fleråriga projektens livscykel. Därmed kan de flesta finansiella felen förebyggas, upptäckas och korrigeras under det normala kontrollarbetet. Vid de obligatoriska finansiella revisioner som ska göras inom ramen för kommissionens kontrollsystem bör kommissionen kunna upptäcka och korrigera dessa förhandsfinansieringsfel – under ett senare räkenskapsår – innan slutbetalningen görs. Kommissionens efterhandskontroller bekräftar att andelen kvarstående fel är låg.

HANDLINGSPLAN

Allmän bedömning av genomförandet

| 2.26 | Syftet med handlingsplanen för 2006 var att täppa till specifika luckor i kommissionens ram för intern kontroll (14). I kommissionens meddelande från februari 2009 (15)finns en uppdaterad bedömning, baserad på indikatorer, av resultaten av handlingsplanen. |
| --- | --- |

2.26

Syftet med handlingsplanen för 2006 var att täppa till specifika luckor i kommissionens ram för intern kontroll (14). I kommissionens meddelande från februari 2009 (15)finns en uppdaterad bedömning, baserad på indikatorer, av resultaten av handlingsplanen.

| 2.27 | Revisionsrättens analys av meddelandet (se
  tabell 2.2
  ) visar att kommissionen har genomfört samtliga 14 delåtgärder som identifierades som pågående i revisionsrättens förra årsrapport (16)och att genomförandet av handlingsplanen därmed är avslutat. |
| --- | --- |

2.27

Revisionsrättens analys av meddelandet (se
  tabell 2.2
  ) visar att kommissionen har genomfört samtliga 14 delåtgärder som identifierades som pågående i revisionsrättens förra årsrapport (16)och att genomförandet av handlingsplanen därmed är avslutat.

Handlingsplanens effekter

| 2.28 | Kommissionen anger en serie indikatorer och deskriptorer för att mäta och bedöma handlingsplanens effekter (17). Av revisionsrättens analys (se
  tabell 2.2
  ) framgår att merparten av dem endast mäter output och kommissionsverksamhet per (del)åtgärd och inte ändamålsenligheten. Även om det faktamässigt är korrekt går det inte att utifrån dem fastställa om handlingsplanen har haft en mätbar effekt på övervaknings- och kontrollsystemen och i sista hand på transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- |

2.28

Kommissionen anger en serie indikatorer och deskriptorer för att mäta och bedöma handlingsplanens effekter (17). Av revisionsrättens analys (se
  tabell 2.2
  ) framgår att merparten av dem endast mäter output och kommissionsverksamhet per (del)åtgärd och inte ändamålsenligheten. Även om det faktamässigt är korrekt går det inte att utifrån dem fastställa om handlingsplanen har haft en mätbar effekt på övervaknings- och kontrollsystemen och i sista hand på transaktionernas korrekthet.

| 2.28 | Kommissionen är medveten om att det ofta är svårt att visa hur enskilda åtgärder inverkar på felnivån i de underliggande transaktionerna. Kommissionen drog dock i sin senaste ”konsekvensrapport” (KOM(2009) 43) slutsatsen att de interna kontrollsystemen generellt sett har förbättrats betydligt under den nuvarande kommissionens mandatperiod. En del av denna positiva effekt beror på åtgärder som vidtogs före 2005, men det finns tydliga tecken på att framstegen påskyndades betydligt i och med att handlingsplanen lanserades i början av 2006.

  Vidare anser kommissionen att de senaste årens handlingsplaner har skapat en samsyn mellan medlemsstaternas myndigheter och externa organ om vilka åtgärder som behövs för att förebygga fel i EU:s program. Detta är en mycket viktig effekt, som kommer att ligga till grund för framtida åtgärder och det kommande samarbetet. |
| --- | --- |

2.28

Vidare anser kommissionen att de senaste årens handlingsplaner har skapat en samsyn mellan medlemsstaternas myndigheter och externa organ om vilka åtgärder som behövs för att förebygga fel i EU:s program. Detta är en mycket viktig effekt, som kommer att ligga till grund för framtida åtgärder och det kommande samarbetet.

Tabell 2.2 —   Översikt över genomförandet av kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll

| Hänvisning | Område/(del)åtgärder/tidsfrist i handlingsplanen | Kommissionens bedömning av uppnådda effekter (februari 2009)
   (22)


  Effektindikatorer som har lagts fram av kommissionen | Revisionsrättens bedömning av uppnådda effekter per den 31 december 2008
   (23) |
| --- | --- | --- | --- |
| Förenkling och gemensamma kontrollprinciper (åtgärderna 1–4) |
| 1 | Fortsätta att överväga förenkling av bestämmelserna för perioden 2007–2013, i synnerhet vad gäller stödberättigandet för utgifter i strukturfonderna och i forskningsprogrammen (31.12.2006). | — | Andel i procent av budgeten som genomförs via en förenklad metod. |

Hänvisning

Område/(del)åtgärder/tidsfrist i handlingsplanen

Kommissionens bedömning av uppnådda effekter (februari 2009)
   (22)

Effektindikatorer som har lagts fram av kommissionen

Revisionsrättens bedömning av uppnådda effekter per den 31 december 2008
   (23)

Förenkling och gemensamma kontrollprinciper (åtgärderna 1–4)

1

Fortsätta att överväga förenkling av bestämmelserna för perioden 2007–2013, i synnerhet vad gäller stödberättigandet för utgifter i strukturfonderna och i forskningsprogrammen (31.12.2006).

—

Andel i procent av budgeten som genomförs via en förenklad metod.

| — | Minskad felprocent vid revisionsrättens granskningar till följd av tydligare bestämmelser och ett omfattande arbete med vägledning. |
| --- | --- |

—

Minskad felprocent vid revisionsrättens granskningar till följd av tydligare bestämmelser och ett omfattande arbete med vägledning.

Den procentuella andelen av budgeten som genomförs via en förenklad metod har ökat. Det finns ännu få bevis för att koppla den lägre felprocent revisionsrätten konstaterar till tydligare bestämmelser/omfattande vägledning.

2

Föreslå intern kontroll som budgetprincip i den ändrade budgetförordningen på grundval av resultaten av det interinstitutionella samrådet (1.6.2006).

Har dragits tillbaka

3a

Fastställa mallar för intern kontroll där den uppsättning kontrollkomponenter som kan förväntas i en given kontrollmiljö anges (31.5.2006).

| — | Förbättrade resultat av revisionsrättens granskning av de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

—

Förbättrade resultat av revisionsrättens granskning av de årliga verksamhetsrapporterna.

| — | Åtgärd 3N, se även åtgärd 11N. |
| --- | --- |

—

Åtgärd 3N, se även åtgärd 11N.

(Del)åtgärderna har genomförts och förbättringar noterats när det gäller konsekvens och relevans i de årliga verksamhetsrapporterna, men effekten på felprocenten kan inte mätas (24).

3b

Visa hur generaldirektoraten uppnår ökad säkerhet om strukturerna för intern kontroll av delad förvaltning och inre politik när de tar hänsyn till de mallar och kontrollstrategier som tagits fram på kommissionsnivå (30.9.2006).

3c

Organisera sakkunnigbedömning (peer review) för att öka kontrollstrategiernas enhetlighet och överensstämmelse inom besläktade generaldirektorat (31.3.2007).

3d

Visa hur generaldirektoraten kommer att uppnå ökad säkerhet om strukturerna för intern kontroll av externa åtgärder, administrativa utgifter, föranslutningsstöd, EUF och egna medel när de tar hänsyn till de mallar och kontrollstrategier som tagits fram på kommissionsnivå (31.12.2007).

3e

Organisera sakkunnigbedömning (peer review) för att öka kontrollstrategiernas enhetlighet och överensstämmelse inom besläktade generaldirektorat (31.12.2007).

3N

Från och med den sammanfattande rapporten 2006 kommer kommissionen att tydligt ange och till budgetmyndigheten meddela reservationer avseende den övergripande säkerheten, också per sektor eller medlemsstat när så är relevant, tillsammans med motsvarande finansiella korrigeringar eller innehållna betalningar (31.12.2007).

4

Ta ett interinstitutionellt initiativ om de grundläggande principer som ska beaktas när det gäller vilka risker som ska accepteras i underliggande transaktioner och om definieringen av gemensamma riktmärken för hanteringen av denna risk (31.3.2006).

Har dragits tillbaka

Förvaltningsförklaringar och revisionssäkerhet (åtgärderna 5–8)

5

Förorda användning av förvaltningsförklaringar på operativ nivå vid förhandlingarna om lagstiftningen 2007–2013 för indirekt centraliserad förvaltning och inrättandet av nationella samordningsorgan som kan ge en översikt över vilka säkerheter som finns genom till exempel en sammanfattning av förklaringar på operativ nivå för varje politikområde (30.6.2006).

| — | Kvalitet på de sammanfattningar som lämnats samt åtgärder som vidtagits för att förbättra dem. |
| --- | --- |

—

Kvalitet på de sammanfattningar som lämnats samt åtgärder som vidtagits för att förbättra dem.

| — | För utbildning och kultur har det inkommit förklaringar i förhand |
| --- | --- |

—

För utbildning och kultur har det inkommit förklaringar i förhand

| — | Medlemsstaternas egna initiativ i fråga om förklaringar i förhand. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas egna initiativ i fråga om förklaringar i förhand.

Årliga sammanfattningar och nationella förklaringar är användbara byggstenar och ökar insynen i EU:s utgifter.

Nationella förklaringar i synnerhet kan på medellång sikt sänka felprocenten genom att säkerställa att systemens operativa ändamålsenlighet höjs.

Revisionsrätten välkomnar informationen om att förklaringar i förhand har inkommit och övervakas men kan ännu inte se några effekter på felprocenten.

6a

Utarbeta riktlinjer för att göra förvaltningsdeklarationerna mer ändamålsenliga när det gäller forskning och annan inre politik (30.9.2006).

Kombineras med åtgärd 7

6b

Bredda riktlinjerna för att göra förvaltningsdeklarationerna mer ändamålsenliga på området yttre politik (31.12.2007).

Har dragits tillbaka

7a

Fastställa kriterier för attesteringsrevisioner när det gäller forskning och inre politik och fokusera på användning av gemensamma rutiner (31.12.2006).

| — | Bättre kvalitet på rapporteringen från externrevisorer. |
| --- | --- |

—

Bättre kvalitet på rapporteringen från externrevisorer.

| — | Åtgärd 7b har dragits tillbaka. |
| --- | --- |

—

Åtgärd 7b har dragits tillbaka.

Trots de förbättringar som skett har risken för fel ännu inte minskats tillräckligt.

7b

Granska kriterier, när sådana inte redan införts, för attesteringsrevisioner vid delad förvaltning 2007–2013 och beakta användning av gemensamma rutiner (31.3.2007).

7c

Bredda kriterierna för attesteringsrevisioner, med fokus på användning av gemensamma rutiner, till att omfatta andra förvaltningssätt när så är lämpligt (31.12.2007).

8

Analysera potentialen för ytterligare säkerhet från högre revisionsorgan när det gäller befintlig praxis för EU-medel (31.12.2006).

| — | Antal högre revisionsorgan som inlett en dialog med kommissionen |
| --- | --- |

—

Antal högre revisionsorgan som inlett en dialog med kommissionen

Sådana initiativ höjer medvetandet men har ingen direkt effekt på felprocenten.

8N

För att bygga vidare på denna åtgärd vill kommissionen gå vidare med kontakterna med de högre revisionsorganen för att se hur deras arbete kan användas för att uppnå säkerhet om genomförandet av kommissionens program i medlemsstaterna. Kommissionen kommer också att inleda en fallstudie av de viktigaste frågor som de högre revisionsorganen ställs inför när de granskar EU-utgifter (31.12.2007).

Samordnad granskningsmodell: resultatdelning och prioritering av lönsamhetsaspekten (åtgärderna 9–11)

9a.1

Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka utbytet av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem på området inre politik, inbegripet forskning (31.12.2006).

| — | Användning av revisionsverktyget och bättre samordning av revisionsarbetet. |
| --- | --- |

—

Användning av revisionsverktyget och bättre samordning av revisionsarbetet.

Revisionsrätten instämmer med kommissionens påstående att bättre samordning ökar revisioners effektivitet snarare än att direkt minska felprocenten.

9a.1N

För att övervaka inledningen av uppgiftsutbyte i det centrala redovisningssystemet (ABAC) kommer kommissionen när det gäller sjätte ramprogrammet att övervaka användningen av uppgiftsutbyte och förvaltningsrapportering för att identifiera nyckelfaktorer för att bättre lyckas integrera uppgiftsutbyte i den allmänna kontrollprocessen (31.12.2007).

9a.2

Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka utbytet av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem när det gäller strukturfonderna 2007–2013 (31.5.2007).

9a.3

Bedöma vilka tänkbara åtgärder som behövs för att öka utbytet av revisions- och kontrollresultat och redovisningen av uppföljningen av dem på andra politikområden (31.12.2007). (Se delåtgärd 9b)

9b

För utgifter med direkt förvaltning, införa ett verktyg som är kopplat till ABAC och täcker in hela kommissionen för informationsutbyte om kontroll- och revisionsbesök beträffande alla juridiska personer (31.12.2007).

9c

Upphandla en kontraktsram för hela kommissionen för stöd till generaldirektoraten i metodfrågor, genomförande av kontrollarbete och uppföljning av kontrollernas kvalitet (30.4.2007).

10a.1

Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: definiera en gemensam metod (31.5.2006).

| — | Framsteg mot en samsyn på begreppet acceptabel risk. |
| --- | --- |

—

Framsteg mot en samsyn på begreppet acceptabel risk.

Kommissionen har utfärdat ett meddelande om samsyn om acceptabel risk. Detta får ingen omedelbar effekt på felprocenten.

10a.2

Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: inleda ett initiativ för uppgifter som ska lämnas av medlemsstaterna (30.9.2006).

10a.3

Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: medlemsstaternas överlämnande av uppgifter (28.2.2007).

10a.4

Bedöma kontrollkostnaderna vid delad förvaltning: analys av mottagen information (30.9.2007).

10b

Göra en första bedömning av kostnaderna för att kontrollera utgifter vid direkt förvaltning (30.6.2007).

10N

För att ytterligare undersöka förhållandet mellan kostnaderna för och nyttan med kontroller kommer kommissionen att undersöka effekterna av krav på programutformning och stödberättigande på kontrollkostnader för att få fram en detaljerad analys baserad på praktiska erfarenheter av den tolererbara risken (31.12.2007).

11

Genomföra ett pilotprojekt för att utvärdera nyttan av kontroll på området inre politik (30.6.2007).

11N

För att fastställa om återvinnings- och kvittningssystemen fungerar ändamålsenligt, genom att identifiera belopp som återvunnits 2005 och 2006 och hur de överensstämmer med fel som identifierats vid kontroller, kommer kommissionen att för direkt förvaltning utveckla en feltypologi och förhållandet till återvinningar, finansiella korrigeringar och justeringar av betalningar. För delad förvaltning kommer kommissionen att undersöka tillförlitligheten i nationella övervaknings- och rapporteringssystem (31.12.2007).

| — | Hur tillförlitlig, konsekvent och komplett är dokumentationen om återvinning av medel? |
| --- | --- |

—

Hur tillförlitlig, konsekvent och komplett är dokumentationen om återvinning av medel?

| — | Hur effektiva är förfarandena för återvinning? |
| --- | --- |

—

Hur effektiva är förfarandena för återvinning?

| — | Volymen på finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

—

Volymen på finansiella korrigeringar.

Denna delåtgärd har ingen omedelbar effekt på felprocenten men visar att det vidtas kompensationsåtgärder och att kvaliteten på uppgifter om återvinningar har förbättrats.

Sektorsspecifika brister (åtgärderna 12–16)

12

Vidta åtgärder för att avhjälpa dessa brister via de årliga förvaltningsplanerna och följa upp med rapportering om utvecklingen i de årliga verksamhetsrapporterna (15.6.2007).

| — | Kvaliteten på kontrollsystem. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på kontrollsystem.

| — | Felprocent inom sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

—

Felprocent inom sjätte ramprogrammet.

Generaldirektoraten för energi och transport, näringsliv, forskning samt informationssamhället och medier gjorde alla reservationer som gällde sjätte ramprogrammet under 2008 och den kvarstående felprocenten avseende betalningsanspråkens korrekthet. Effekten av delåtgärden när det gäller identifiering och korrigering av fel kan ännu inte mätas.

12N

För att se till att ytterligare säkerhet verkligen uppnås kommer kommissionen att göra 300 revisioner av sjätte ramprogrammet för forskning under 2007, att jämföra med de 45 som genomfördes 2006. Efter att som ett led i åtgärd 16b ha utarbetat en systematisk metod för analys och stickprovsgranskning av sjätte ramprogrammets stödmottagarpopulation kommer kommissionen också att identifiera och korrigera fel hos de stödmottagare som får den största delen av budgeten. I slutet av 2007 kommer detta också att ge en representativ bild av nivån och typen av fel i forskningsbudgeten som helhet (31.12.2007).

13.1

I enlighet med Ekofinrådets begäran avsluta analysen av de befintliga kontrollerna av strukturfonderna på sektoriell och regional nivå och värdet av de befintliga redovisningarna och förklaringarna, med hänsyn till de årliga rapporter som enligt artikel 13 ska lämnas senast i juni 2006 liksom till resultaten av kommissionens revisioner (31.3.2007).

| — | Kvaliteten på medlemsstaternas kontrollsystem. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på medlemsstaternas kontrollsystem.

Detta har ingen direkt effekt på felprocenten.

13.2

I anslutning till de årliga verksamhetsrapporterna uppdatera hur generaldirektoraten uppnår säkerhet genom strukturerna för intern kontroll av strukturfonderna och jordbruksområdet för perioden 2007–2013 (31.12.2007).

14a

Sprida god praxis för kontroller på primärutgiftsnivå för hantering av risken för fel i underliggande transaktioner och rekommendera medlemsstaterna att ge mer information till stödmottagare, inklusive information om kontroller och risken för att medel förfaller (30.6.2006).

| — | Medlemsstaternas bedömningar i förhållande till riktmärken enligt regelverket. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas bedömningar i förhållande till riktmärken enligt regelverket.

Effekten kan ännu inte mätas.

14b

För strukturfonderna och vid indirekt centraliserad förvaltning utforma riktlinjer för perioden 2007–2013 för stödmottagare och/eller mellannivåer om kontroller och ansvaret i kontrollkedjan (31.12.2007).

15

För strukturfonderna ingå ”förtroendekontrakt” med åtta medlemsstater, om det finns tillräckligt många frivilliga, som en god grund för att förbereda genomförandet av den nya lagstiftningen och förbättra säkerheten om utgifter i enlighet med den befintliga lagstiftningen (31.12.2007).

| — | Utökning av principen om en samordnad granskningsmodell inom ramen för förtroendekontrakten. |
| --- | --- |

—

Utökning av principen om en samordnad granskningsmodell inom ramen för förtroendekontrakten.

Effekten kan ännu inte mätas.

16a

Fastställa riktlinjer utifrån befintlig praxis för ackreditering, utbildning och övervakning av externa revisorer på området forskning och annan inre politik (30.6.2007).

| — | Medvetenhet om kontrollaspekter och ett samlat tillvägagångssätt inom strukturfonderna. |
| --- | --- |

—

Medvetenhet om kontrollaspekter och ett samlat tillvägagångssätt inom strukturfonderna.

Effekten kan ännu inte mätas.

16b

Utarbeta gemensamma metoder för användningen av stickprov i ett riskperspektiv och representativa urval på områdena forskning och annan inre politik, samt extern politik (31.12.2007).

16c

Samordna revisionsstandarder, rapportera felprocent avseende strukturfonderna (31.12.2007).

Källa: Revisionsrätten.

ALLMÄNNA SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 2.29 | För 2008 identifierade revisionsrätten ytterligare förbättringar av kommissionens system för övervakning och kontroll, särskilt när det gäller effekten av reservationer som är relevanta för den säkerhet som uppnåtts enligt generaldirektörernas förklaringar (punkterna 2.5–2.8). |
| --- | --- |

2.29

För 2008 identifierade revisionsrätten ytterligare förbättringar av kommissionens system för övervakning och kontroll, särskilt när det gäller effekten av reservationer som är relevanta för den säkerhet som uppnåtts enligt generaldirektörernas förklaringar (punkterna 2.5–2.8).

| 2.29 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning att kommissionens system för intern kontroll överlag förbättrades ytterligare 2008. Några viktiga framsteg från 2008 som bör framhållas är det effektiva genomförandet av kontrollnormerna som sådana och den förbättrade kvaliteten på medlemsstaternas årliga sammanfattningar och revisionsförklaringar. |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | För några årliga verksamhetsrapporter och förklaringar visade dock revisionsrättens revisioner på fortsatta brister när det gällde hur breda och detaljerade reservationerna var samt hur övervaknings- och kontrollsystemen bedömdes och fungerade (punkterna 2.9–2.11). |
| --- | --- |

2.30

För några årliga verksamhetsrapporter och förklaringar visade dock revisionsrättens revisioner på fortsatta brister när det gällde hur breda och detaljerade reservationerna var samt hur övervaknings- och kontrollsystemen bedömdes och fungerade (punkterna 2.9–2.11).

| 2.30 | På sammanhållningsområdet bygger metoden för att lämna reservationer på en detaljerad analys av övervaknings- och kontrollsystemen på nationell/lokal nivå. Kommissionen anser att reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna ger en rättvisande bild av systemens brister (se också svaret på punkt 2.6).

  Kommissionen välkomnar de konstaterade förbättringarna i tabell 2.1 och upprepar sitt åtagande att göra ytterligare framsteg på det här området. Kommissionen genomför för närvarande en granskning av de faktorer som påverkar kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna och kommer att förorda åtgärder som ytterligare förbättrar deras kvalitet.


  Se kommissionens svar på punkterna 2.9, 2.10 och 2.11. |
| --- | --- |

2.30

Kommissionen välkomnar de konstaterade förbättringarna i tabell 2.1 och upprepar sitt åtagande att göra ytterligare framsteg på det här området. Kommissionen genomför för närvarande en granskning av de faktorer som påverkar kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna och kommer att förorda åtgärder som ytterligare förbättrar deras kvalitet.

Se kommissionens svar på punkterna 2.9, 2.10 och 2.11.

| 2.31 | Kommissionen har gjort framsteg när det gäller förvaltningen av de årliga sammanfattningarna så att dessa bidrar med ytterligare säkerhet och används för att tillföra mervärde till de förklaringar som generaldirektörerna lämnar. Alla medlemsstater följde dock inte helt budgetförordningen (punkterna 2.20 och 2.22). |
| --- | --- |

2.31

Kommissionen har gjort framsteg när det gäller förvaltningen av de årliga sammanfattningarna så att dessa bidrar med ytterligare säkerhet och används för att tillföra mervärde till de förklaringar som generaldirektörerna lämnar. Alla medlemsstater följde dock inte helt budgetförordningen (punkterna 2.20 och 2.22).

| 2.31 | Sju medlemsstater har tagit med den revisionsförklaring som kommissionen förespråkar i sina riktlinjer i sina årliga sammanfattningar 2008. Kommissionen kommer att fortsätta att utveckla sina riktlinjer så att de årliga sammanfattningarna ger ytterligare mervärde till processen.

  Kommissionen har också vidtagit åtgärder för att följa upp alla fall av bristande efterlevnad av föreskrifterna och har fått medlemsstaterna att tillföra mervärde till sina årliga sammanfattningar i förhållande till föregående år. |
| --- | --- |

2.31

Kommissionen har också vidtagit åtgärder för att följa upp alla fall av bristande efterlevnad av föreskrifterna och har fått medlemsstaterna att tillföra mervärde till sina årliga sammanfattningar i förhållande till föregående år.

| 2.32 | Kommissionen kan visa att de ändrade normerna för intern kontroll tillämpas som gott som fullt ut (se punkt 2.24) och att den har genomfört delåtgärderna i sin handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (punkt 2.27). |
| --- | --- |

2.32

Kommissionen kan visa att de ändrade normerna för intern kontroll tillämpas som gott som fullt ut (se punkt 2.24) och att den har genomfört delåtgärderna i sin handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (punkt 2.27).

| 2.33 | Revisionsrätten konstaterar dock att kommissionen inte kan visa att dess åtgärder för att förbättra systemen för övervakning och kontroll har varit ändamålsenliga när det gäller att minska risken för fel på några budgetområden (se punkt 1.33). |
| --- | --- |

2.33

Revisionsrätten konstaterar dock att kommissionen inte kan visa att dess åtgärder för att förbättra systemen för övervakning och kontroll har varit ändamålsenliga när det gäller att minska risken för fel på några budgetområden (se punkt 1.33).

| 2.33 | Kommissionen konstaterar att revisionsrättens revisionsförklaring gradvis har blivit mer positiv de senaste åren (om man ser till politikområdena som helhet fick 6 % av de totala utgifterna ”grönt ljus” för den upptäckta felnivån 2003. Motsvarande siffra för 2008 var 56 %.) Kommissionen anser att detta helt klart är ett resultat av de ansträngningar den har gjort och de handlingsplaner den har genomfört i syfte att förbättra det interna kontrollsystemet, även om det inte är möjligt att skilja ut enskilda åtgärders inverkan på felnivån.

  Kommissionen hänvisar också till svaren på punkterna 2.17 och 2.25. |
| --- | --- |

2.33

Kommissionen hänvisar också till svaren på punkterna 2.17 och 2.25.

Rekommendationer

| 2.34 | Förbättringen av systemen för övervakning och kontroll måste ses som en pågående process där det kommer att ta tid innan de relevanta åtgärderna kan anses vara ändamålsenliga. Härav följer att de rekommendationer som revisionsrätten tidigare lämnat fortfarande gäller (18). |
| --- | --- |

2.34

Förbättringen av systemen för övervakning och kontroll måste ses som en pågående process där det kommer att ta tid innan de relevanta åtgärderna kan anses vara ändamålsenliga. Härav följer att de rekommendationer som revisionsrätten tidigare lämnat fortfarande gäller (18).

| 2.34 | Kommissionen fortsätter sina insatser att följa revisionsrättens tidigare rekommendationer. Granskningen av systemen för övervakning och kontroll visar att de vidtagna åtgärderna i allt högre grad bidrar till att minska felriskerna över tiden. Man kan rimligen förvänta sig att kontrollstrategin leder till att kontrollmålet uppnås över tiden, särskilt för fleråriga program, eftersom kompletterande kontroller ska göras i slutet av programperioderna i syfte att göra en slutgiltig räkenskapsavslutning, utöver de korrigeringsåtgärder som vidtas under programmens genomförandeperiod. Vid granskningen av de korrigeringsåtgärder som medlemsstaterna och kommissionen vidtar måste flerårigheten beaktas. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Särskild och ytterligare uppmärksamhet bör i första hand ägnas åt de utgiftsområden där revisionsrätten fortsätter att rapportera om en hög felnivå. I detta arbete bör det ingå att |
| --- | --- |

2.35

Särskild och ytterligare uppmärksamhet bör i första hand ägnas åt de utgiftsområden där revisionsrätten fortsätter att rapportera om en hög felnivå. I detta arbete bör det ingå att

2.35

| a) | bedöma kostnaderna för och värdet av kontroller på politikområdena, |
| --- | --- |

a)

bedöma kostnaderna för och värdet av kontroller på politikområdena,

| a) | Kommissionen har för avsikt att fullfölja sitt initiativ om godtagbara risker för fel inklusive bedömningar av kontrollkostnaderna. Den kommer att börja med att lägga fram konkreta förslag om forskning, energi och transporter, landsbygdsutveckling, stöd till tredjeländer och administrativa utgifter 2010. Återstående politikområden kommer att behandlas under de följande åren. |
| --- | --- |

a)

| b) | arbeta för att förenkla utformningen av framtida politiska förslag, |
| --- | --- |

b)

arbeta för att förenkla utformningen av framtida politiska förslag,

| b) | Det är oundvikligt att reglerna och kriterierna för stödberättigande kännetecknas av en viss komplexitetsgrad, eftersom de ofta fastställs i syfte att nå politiska mål som har uppställts efter ett komplicerat lagstiftningsförfarande där den lagstiftande myndigheten har sista ordet. Icke desto mindre har kommissionen förbundit sig att lägga fram förslag om ytterligare förenklingar till den lagstiftande myndigheten när så är möjligt. Den kommer att undersöka möjligheterna att införa ytterligare förenklingar av reglerna för stödberättigande i sitt förslag till treårsrevidering av budgetförordningen 2010. Den kommer också att granska principer för ytterligare förenkling av den sektorsvisa lagstiftningen inför nästa omgång grundrättsakter, vilka ska träda i kraft med början 2014.

  Kommissionen hänvisar till revisionsrättens egen slutsats i punkt 1.39 att det kan finnas ett spänningsförhållande mellan att förenkla och att se till att stödet uppfyller de politiska målen. Den konstaterar i det sammanhanget att det ibland krävs komplicerade regler för att mycket fokuserade politiska mål ska kunna uppnås.


  När det gäller sammanhållningspolitiken ändrades bestämmelserna för fonderna i maj 2009 så att schablonbelopp, enhetsbelopp och standardiserade enhetspriser kan användas redan under programperioden 2007–2013. Kommissionen har med kraft uppmanat medlemsstaterna att använda sig av dessa förenklingar på kostnadsområdet. I juli 2009 lade den fram ytterligare förslag till förenklingar av den rättsliga ramen för 2007–2013. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen hänvisar till revisionsrättens egen slutsats i punkt 1.39 att det kan finnas ett spänningsförhållande mellan att förenkla och att se till att stödet uppfyller de politiska målen. Den konstaterar i det sammanhanget att det ibland krävs komplicerade regler för att mycket fokuserade politiska mål ska kunna uppnås.

När det gäller sammanhållningspolitiken ändrades bestämmelserna för fonderna i maj 2009 så att schablonbelopp, enhetsbelopp och standardiserade enhetspriser kan användas redan under programperioden 2007–2013. Kommissionen har med kraft uppmanat medlemsstaterna att använda sig av dessa förenklingar på kostnadsområdet. I juli 2009 lade den fram ytterligare förslag till förenklingar av den rättsliga ramen för 2007–2013.

| c) | fortsätta att förbättra den mekanism med vars hjälp finansiella korrigeringar, tillbakadragande eller återvinningar är tänkta att korrigera fel som uppstått och också vidta nödvändiga åtgärder så att denna effekt kan visas i praktiken. |
| --- | --- |

c)

fortsätta att förbättra den mekanism med vars hjälp finansiella korrigeringar, tillbakadragande eller återvinningar är tänkta att korrigera fel som uppstått och också vidta nödvändiga åtgärder så att denna effekt kan visas i praktiken.

| c) | I handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid förvaltning av strukturåtgärder behandlas både orsaker till och effekter av den höga felnivå som revisionsrätten har konstaterat i fråga om utgifter för strukturåtgärder. Kommissionen anser att mekanismen för finansiella korrigeringar har förbättrats, vilket bekräftas av antalet indragna utbetalningar och finansiella korrigeringar 2008 och dessas omfattning. Dessutom kommer kommissionens avslutningsstrategi för 2000–2006 att inriktas på att minska andelen kvarstående fel till godtagbara nivåer. Kommissionen kommer att fortsätta sina insatser och har uppmanat medlemsstaterna att förbättra sina återvinningsförfaranden och sin rapportering 2009. Vi har också förbättrat föreskrifterna för den årliga rapporteringen av finansiella korrigeringar för perioden 2007–2013.

  På forskningsområdet förväntas korrigeringen av systematiska fel ta fart under 2009. |
| --- | --- |

c)

På forskningsområdet förväntas korrigeringen av systematiska fel ta fart under 2009.

| 2.36 | På de politikområden där det ställs rättsliga krav på medlemsstaterna att lämna årliga redogörelser bör kommissionen se till att dessa blir till maximal nytta. Exempel är de årliga sammanfattningarna och förhandsförklaringarna. Man bör vidare uppmärksamma frivilliga initiativ som tas av medlemsstaterna (i form av nationella förklaringar) liksom initiativ från högre revisionsorgan för att få mer insyn i alla aspekter som kan vara relevanta för att garantera laglighet och korrekthet i utgifter inom EU-budgeten. |
| --- | --- |

2.36

På de politikområden där det ställs rättsliga krav på medlemsstaterna att lämna årliga redogörelser bör kommissionen se till att dessa blir till maximal nytta. Exempel är de årliga sammanfattningarna och förhandsförklaringarna. Man bör vidare uppmärksamma frivilliga initiativ som tas av medlemsstaterna (i form av nationella förklaringar) liksom initiativ från högre revisionsorgan för att få mer insyn i alla aspekter som kan vara relevanta för att garantera laglighet och korrekthet i utgifter inom EU-budgeten.

| 2.36 | Kommissionen kommer att fortsätta sina insatser att förbättra kvaliteten på de årliga redogörelserna och se till att deras mervärde ökar. Den kommer också att fortsätta att uppmuntra positiva initiativ, såsom punktligt inlämnande av frivilliga nationella förvaltningsförklaringar som garanterar att EU:s utgifter är korrekta. Kommissionen har också välkomnat och stött gemensamma åtgärder från medlemsstaternas högre revisionsorgan i syfte att utbyta kunskaper och erfarenheter. Som revisionsrätten säger i sitt yttrande 6/2007 om årliga sammanfattningar och nationella förklaringar kan dock uppgifterna i de senare endast anses vara tillförlitliga om förklaringarna har en lämplig och jämförbar omfattning, metod och tidsplan. |
| --- | --- |

2.36

---

(1)  I artikel 53b.3 i den ändrade budgetförordningen föreskrivs följande: ”Medlemsstaterna ska lägga fram en årlig sammanfattning på lämplig nationell nivå över tillgängliga revisioner och förklaringar.” (Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006 om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1)).

(2)  Baserat på en uppskattad schablonmässig finansiell korrigering på 5 eller 10 %.

(3)  Punkt 2.14 och tabell 2.1 i årsrapporten för budgetåret 2007, tabell 2.1 i årsrapporten för budgetåret 2006 och tabell 2.1 i årsrapporten för budgetåret 2005. Verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning kallades tidigare externa åtgärder.

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten – Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2008, KOM(2009) 256 slutlig av den 8 juni 2009.

(5)  Se punkterna 2.19 och 2.41 b i årsrapporten för budgetåret 2007.

(6)  När det gäller sammanhållningspolitiken lämnade nio medlemsstater information i enlighet med kraven, elva medlemsstater lämnade information som till största delen var i enlighet med kraven förutom mindre brister som gällde ofullständiga eller felaktiga uppgifter i tabellerna. Tre medlemsstater lämnade årliga sammanfattningar som inte var i enlighet med kraven och som kommissionen returnerade för omarbetning. För ytterligare fyra medlemsstater hade kommissionen inte avslutat analysen per den 28 februari 2009. En i stort sett liknande slutsats dras av generaldirektören för generaldirektoratet för regionalpolitik och en motsvarande bedömning läggs fram i den relevanta årliga verksamhetsrapporten. Revisionsrätten noterar vilka uppföljningsåtgärder kommissionen vidtog då det konstaterades att medlemsstater inte uppfyllde kraven.

(7)  Revisionsrättens yttrande nr 6/2007 över medlemsstaternas årliga sammanfattningar, medlemsstaternas ”nationella förklaringar” och nationella revisionsorgans revisionsarbete rörande EU-medel (EUT C 216, 14.9.2007, s. 3).

(8)  16 för strukturåtgärder och Europeiska fiskerifonden samt 9 för jordbruk.

(9)  Meddelande till kommissionen om ändring av normerna för intern kontroll och bakomliggande ram i syfte att stärka kontrollernas ändamålsenlighet, SEK (2007) 1341. Revisionsrätten var positiv till ändringarna, se punkt 2.27 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(10)  Se punkt 2.25 i årsrapporten för budgetåret 2007. För 2007 och 2008 beräknas tillämpningsgraden överstiga 96 %.

(11)  Meddelande till kommissionen om ändring av normerna för intern kontroll och bakomliggande ram i syfte att stärka kontrollernas ändamålsenlighet, SEK(2007) 1341 av den 16 oktober 2007. Med dessa riktlinjer kan generaldirektoraten visa på ändamålsenligheten för vissa förhandsutvalda normer för intern kontroll som prioriterats i generaldirektoratens årliga förvaltningsplaner för föregående år.

(12)  Kommissionens avdelningar kunde prioritera vissa normer beroende på avdelningens specifika verksamhet och risker och ange vilka som valts ut i sina årliga förvaltningsplaner för 2008.

(13)  Ungefär samma fördelning gäller också för förvaltningsplanerna för 2009.

(14)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska revisionsrätten – Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll, KOM(2006) 9 slutlig av den 17 januari 2006.

(15)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska revisionsrätten – Utvärderingsrapport om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll, KOM(2009) 43 av den 4 februari 2009.

(16)  Se punkt 2.30 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(17)  Så skedde inte i kommissionens förra sammanfattningsrapport för 2007, se punkt 2.34 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(18)  Se punkterna 2.41 och 2.42 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2007.

(19)  De viktigaste reservationernas inverkan på generaldirektörens förklaring enligt revisionsrätten:

| A | : | Rimlig säkerhet om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet utan eller med obetydliga reservationer. |
| --- | --- | --- |
| B | : | Rimlig säkerhet med reservation om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| C | : | Ingen säkerhet. |

A

:

Rimlig säkerhet om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet utan eller med obetydliga reservationer.

B

:

Rimlig säkerhet med reservation om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

C

:

Ingen säkerhet.

(20)  Bevis i den årliga verksamhetsrapporten som beaktats för revisionsrättens revisionsslutsatser:

| A | : | Tillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen (klara och otvetydiga). |
| --- | --- | --- |
| B | : | Tillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen efter korrigeringar. |
| C | : | Otillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen. |

A

:

Tillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen (klara och otvetydiga).

B

:

Tillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen efter korrigeringar.

C

:

Otillräckliga bevis för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen.

”+/–” När det saknas tillräckliga bevis för att motivera en ändring av klassificeringen men revisionsrätten har konstaterat en väsentlig förbättring eller försämring anges detta genom ett tillägg av ”+” eller ”–” till den ursprungliga klassificeringen.

(21)  Ingår dock i de årliga verksamhetsrapporterna.

Källa: Revisionsrätten.

(22)  KOM(2009) 43.

(23)  Kommissionen säger också att effekten av de olika (del)åtgärderna för att minska risken för fel eller öka säkerheten kommer att öka över tiden i takt med att de börjar inverka på de underliggande kontrollsystemen.

(24)  Se punkt 2.37 årsrapporten för budgetåret 2007 och punkt 2.29 i denna rapport.

Källa: Revisionsrätten.

---

KAPITEL 3

Budgetförvaltning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Iakttagelser

Mål som uppnåtts med hjälp av ändringsbudgetar

Genomförande av programmen

Utgifter för sammanhållningspolitiken

Ekonomisk återhämtningsplan för Europa

Utestående budgetåtaganden

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 3.1 | I detta kapitel analyseras frågor om genomförandet av EU:s allmänna budget under 2008. Det handlar framför allt om graden av budgetgenomförande, genomförandet av EU-program, särskilt EU:s utgifter för sammanhållningspolitiken, ändringsbudgetarna och nivån på utestående budgetåtaganden. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

3.1

I detta kapitel analyseras frågor om genomförandet av EU:s allmänna budget under 2008. Det handlar framför allt om graden av budgetgenomförande, genomförandet av EU-program, särskilt EU:s utgifter för sammanhållningspolitiken, ändringsbudgetarna och nivån på utestående budgetåtaganden.

IAKTTAGELSER

Mål som uppnåtts med hjälp av ändringsbudgetar

| 3.2 | De antagna budgetanslagen för 2008 (antagen budget och ändringsbudgetar) samt överföringen från 2007 uppgick till totalt 132,3 miljarder euro för åtaganden och till 117 miljarder euro för betalningar, vilket är en ökning med 4,7 % respektive 1,7 % jämfört med den slutliga budgeten för 2007 (1). De totala anslagen för åtaganden i budgeten för året låg 2,2 miljarder euro under budgetramens tak, medan anslagen för betalningar fortfarande låg 14,0 miljarder euro under taket (se
  grafisk illustration III
  och
  IV
  i
  bilaga I
  ). |
| --- | --- |

3.2

De antagna budgetanslagen för 2008 (antagen budget och ändringsbudgetar) samt överföringen från 2007 uppgick till totalt 132,3 miljarder euro för åtaganden och till 117 miljarder euro för betalningar, vilket är en ökning med 4,7 % respektive 1,7 % jämfört med den slutliga budgeten för 2007 (1). De totala anslagen för åtaganden i budgeten för året låg 2,2 miljarder euro under budgetramens tak, medan anslagen för betalningar fortfarande låg 14,0 miljarder euro under taket (se
  grafisk illustration III
  och
  IV
  i
  bilaga I
  ).

| 3.3 | De tio ändringsbudgetar som antagits under året ledde till att anslagen för åtaganden ökade med totalt 1,4 miljarder euro och anslagen för betalningar minskade med 4,6 miljarder euro. Minskningen är främst en reaktion på att betalningarna inom politikområdena sammanhållning (4,5 miljarder euro) och yttre förbindelser (0,3 miljarder euro) var lägre än väntat. Denna minskning av anslagen för betalningar genom ändringsbudgetar är ett tecken på en god budgetförvaltning, eftersom det visar kapaciteten att reagera på förändringar och innebär att budgetöverskottet (2)minskar (vilket framför allt betyder att egna medel kan betalas tillbaka till medlemsstaterna tidigare). |
| --- | --- |

3.3

De tio ändringsbudgetar som antagits under året ledde till att anslagen för åtaganden ökade med totalt 1,4 miljarder euro och anslagen för betalningar minskade med 4,6 miljarder euro. Minskningen är främst en reaktion på att betalningarna inom politikområdena sammanhållning (4,5 miljarder euro) och yttre förbindelser (0,3 miljarder euro) var lägre än väntat. Denna minskning av anslagen för betalningar genom ändringsbudgetar är ett tecken på en god budgetförvaltning, eftersom det visar kapaciteten att reagera på förändringar och innebär att budgetöverskottet (2)minskar (vilket framför allt betyder att egna medel kan betalas tillbaka till medlemsstaterna tidigare).

| 3.4 | Kommissionen producerar en rad dokument med bland annat följande information om genomförandet av Europeiska gemenskapernas budget (3):






  — | Budgetöverskottet låg vid utgången av 2008 (1,8 miljarder euro) kvar på nästan samma nivå som 2007 (1,5 miljarder euro). |
| --- | --- | --- |

3.4

Kommissionen producerar en rad dokument med bland annat följande information om genomförandet av Europeiska gemenskapernas budget (3):

—

Budgetöverskottet låg vid utgången av 2008 (1,8 miljarder euro) kvar på nästan samma nivå som 2007 (1,5 miljarder euro).

| — | Utnyttjandegraden 2008 för både åtaganden och betalningar, 99 % respektive 97 % (efter ändringsbudgetarna), låg kvar på en ungefär lika hög nivå som 2007, som var det första året av den nya programplaneringsperioden (96 % och 98 %). |
| --- | --- |

—

Utnyttjandegraden 2008 för både åtaganden och betalningar, 99 % respektive 97 % (efter ändringsbudgetarna), låg kvar på en ungefär lika hög nivå som 2007, som var det första året av den nya programplaneringsperioden (96 % och 98 %).

| — | Ett belopp på 2,1 miljarder euro i outnyttjade betalningsbemyndiganden (exklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål, se fotnot 1) förföll inte utan fördes över från 2008 till 2009, vilket är mer än 2007 (1,2 miljarder euro). |
| --- | --- |

—

Ett belopp på 2,1 miljarder euro i outnyttjade betalningsbemyndiganden (exklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål, se fotnot 1) förföll inte utan fördes över från 2008 till 2009, vilket är mer än 2007 (1,2 miljarder euro).

| — | När det gäller området sammanhållning (4)(som ingår i avdelningarna 04, 05, 11 och 13 (5)) resulterade minskningen på 4,5 miljarder euro för betalningsbemyndiganden i en slutlig utnyttjandegrad på 99 % (den skulle ha varit 88 % om den nionde ändringsbudgeten inte hade antagits). |
| --- | --- |

—

När det gäller området sammanhållning (4)(som ingår i avdelningarna 04, 05, 11 och 13 (5)) resulterade minskningen på 4,5 miljarder euro för betalningsbemyndiganden i en slutlig utnyttjandegrad på 99 % (den skulle ha varit 88 % om den nionde ändringsbudgeten inte hade antagits).

| — | Medlemsstaternas prognoser för betalningar som avser utgiftsåtaganden som gjorts mellan 2000 och 2006 har förbättrats under de tre senaste åren. Den totala överskattningen minskade från 33 % år 2006 till 18 % år 2007 och 16 % år 2008. När det gäller åtaganden som gjorts under den nuvarande programperioden (2007–2013) överskattades betalningarna med 27 % år 2008. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas prognoser för betalningar som avser utgiftsåtaganden som gjorts mellan 2000 och 2006 har förbättrats under de tre senaste åren. Den totala överskattningen minskade från 33 % år 2006 till 18 % år 2007 och 16 % år 2008. När det gäller åtaganden som gjorts under den nuvarande programperioden (2007–2013) överskattades betalningarna med 27 % år 2008.

Genomförande av programmen

Utgifter för sammanhållningspolitiken

| 3.5 | När det gäller strukturfondsprogrammen 2000–2006 visade det sig att betalningsbemyndiganden för 2008 utnyttjades i betydligt högre grad än väntat. I stället för beräknade 16,3 miljarder euro uppgick betalningarna till 24,0 miljarder euro. Den ursprungliga beräkningen grundades på antagandet att betalningsansökningarna under 2008 skulle minska, eftersom n+2-tidsfristen (6)inte gällde och inga nya bemyndiganden hade uppstått sedan 2006. Den förväntade minskningen skedde dock inte. |
| --- | --- |

3.5

När det gäller strukturfondsprogrammen 2000–2006 visade det sig att betalningsbemyndiganden för 2008 utnyttjades i betydligt högre grad än väntat. I stället för beräknade 16,3 miljarder euro uppgick betalningarna till 24,0 miljarder euro. Den ursprungliga beräkningen grundades på antagandet att betalningsansökningarna under 2008 skulle minska, eftersom n+2-tidsfristen (6)inte gällde och inga nya bemyndiganden hade uppstått sedan 2006. Den förväntade minskningen skedde dock inte.

| 3.6 | De överensstämmelsebedömningar som medlemsstaterna måste lämna in för kommissionens godkännande för att få ersättning från sammanhållningsprogrammen 2007–2013 lämnades in sent (se punkt 6.26). Detta ledde till att betalningsbemyndigandena utnyttjades i betydligt lägre grad än väntat (12,6 miljarder euro). Nästan alla betalningar under 2008 för den nya programperioden var inledande förskottsbetalningar. |
| --- | --- |

3.6

De överensstämmelsebedömningar som medlemsstaterna måste lämna in för kommissionens godkännande för att få ersättning från sammanhållningsprogrammen 2007–2013 lämnades in sent (se punkt 6.26). Detta ledde till att betalningsbemyndigandena utnyttjades i betydligt lägre grad än väntat (12,6 miljarder euro). Nästan alla betalningar under 2008 för den nya programperioden var inledande förskottsbetalningar.

| 3.6 | Medlemsstaterna har 12 månader på sig sedan programmen godkänts för att lämna in överensstämmelsebedömningarna. Oftast väntade medlemsstaterna till slutet av tidsfristen med att lämna in sina dokument och i vissa fall skedde inlämningen först efter tidsfristens utgång. Efter mottagandet av bedömningarna av överensstämmelsen har kommissionen utfört sina godkännandeförfaranden inom de i regelverket angivna tidsfristerna.

  I vissa fall hade medlemsstaterna inte ansökt om mellanliggande betalningar ens när överensstämmelsebedömningarna redan hade godkänts. Detta tyder på att genomförandet av många program har varit långsamt ute på fältet. |
| --- | --- |

3.6

I vissa fall hade medlemsstaterna inte ansökt om mellanliggande betalningar ens när överensstämmelsebedömningarna redan hade godkänts. Detta tyder på att genomförandet av många program har varit långsamt ute på fältet.

Ekonomisk återhämtningsplan för Europa

| 3.7 | Den 26 november 2008 fastställde kommissionen strukturen på en ekonomisk återhämtningsplan för Europa som en gemensam europeisk reaktion på den pågående ekonomiska krisen (7). |
| --- | --- |

3.7

Den 26 november 2008 fastställde kommissionen strukturen på en ekonomisk återhämtningsplan för Europa som en gemensam europeisk reaktion på den pågående ekonomiska krisen (7).

| 3.8 | Som en del av EU:s bidrag till detta stimulanspaket föreslogs i planen snabbare utbetalningar från strukturfonderna. Det föreslogs att kriterierna för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden skulle förenklas, att utgifterna skulle omfördelas och att förskottsbetalningarna skulle påskyndas från och med början av 2009. Detta gjorde att medlemsstaterna tidigare fick tillgång till upp till 1,8 miljarder euro i förskottsbetalningar från Europeiska socialfonden för att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken, koncentrera stödet till de mest utsatta grupperna och vidta kompentenshöjande åtgärder. Det fanns ockå planer på att skaffa fram ytterligare 4,5 miljarder i förskottsbetalningar från Eruf till sammanhållningsfinansieringen. För att förbättra sammankopplingen av energinät och infrastrukturen för bredband tänker kommissionen mobilisera ytterligare 5,00 miljarder euro för perioden 2009–2010. I paketet ingår totalt 3,98 miljarder euro för investeringar i avskiljning och deponering av koldioxid, havsbaserade vindkraftprojekt och sammankoppling av energinät samt 1,02 miljarder euro för att bygga ut och uppgradera höghastighetsanslutningar till Internet i landsbygdssamhällen och för att möta nya utmaningar på området för miljövänligt jordbruk. Återhämtningsplanens budgetkonsekvenser kommer inte att bli synliga förrän 2009. |
| --- | --- |

3.8

Som en del av EU:s bidrag till detta stimulanspaket föreslogs i planen snabbare utbetalningar från strukturfonderna. Det föreslogs att kriterierna för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden skulle förenklas, att utgifterna skulle omfördelas och att förskottsbetalningarna skulle påskyndas från och med början av 2009. Detta gjorde att medlemsstaterna tidigare fick tillgång till upp till 1,8 miljarder euro i förskottsbetalningar från Europeiska socialfonden för att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken, koncentrera stödet till de mest utsatta grupperna och vidta kompentenshöjande åtgärder. Det fanns ockå planer på att skaffa fram ytterligare 4,5 miljarder i förskottsbetalningar från Eruf till sammanhållningsfinansieringen. För att förbättra sammankopplingen av energinät och infrastrukturen för bredband tänker kommissionen mobilisera ytterligare 5,00 miljarder euro för perioden 2009–2010. I paketet ingår totalt 3,98 miljarder euro för investeringar i avskiljning och deponering av koldioxid, havsbaserade vindkraftprojekt och sammankoppling av energinät samt 1,02 miljarder euro för att bygga ut och uppgradera höghastighetsanslutningar till Internet i landsbygdssamhällen och för att möta nya utmaningar på området för miljövänligt jordbruk. Återhämtningsplanens budgetkonsekvenser kommer inte att bli synliga förrän 2009.

Utestående budgetåtaganden

| 3.9 | De utestående budgetåtagandena (det vill säga outnyttjade åtaganden som förts över för att utnyttjas under kommande år) framför allt inom fleråriga program, ökade med 16,4 miljarder euro (11,8 %) till 155,0 miljarder euro. För enbart de politikområden som finansieras med differentierade anslag (8)uppgick de utestående åtagandena till totalt 153,8 miljarder euro, vilket motsvarar 1,8 års åtaganden eller 2,3 års betalningar med 2008 års utnyttjandegrad på de olika politikområdena. Nästan 80 % av de utestående åtagandena är dock från 2007 och 2008 och gäller därför budgetramen för 2007–2013. Strukturen på de ackumulerade utestående budgetåtagandena visar effekten av ansträngningarna för att verkställa betalningar av utestående åtaganden före tillämpning av regeln om automatiskt återdragande av åtaganden som är tillämplig både på strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (n+2–regeln/n+3–regeln). |
| --- | --- |

3.9

De utestående budgetåtagandena (det vill säga outnyttjade åtaganden som förts över för att utnyttjas under kommande år) framför allt inom fleråriga program, ökade med 16,4 miljarder euro (11,8 %) till 155,0 miljarder euro. För enbart de politikområden som finansieras med differentierade anslag (8)uppgick de utestående åtagandena till totalt 153,8 miljarder euro, vilket motsvarar 1,8 års åtaganden eller 2,3 års betalningar med 2008 års utnyttjandegrad på de olika politikområdena. Nästan 80 % av de utestående åtagandena är dock från 2007 och 2008 och gäller därför budgetramen för 2007–2013. Strukturen på de ackumulerade utestående budgetåtagandena visar effekten av ansträngningarna för att verkställa betalningar av utestående åtaganden före tillämpning av regeln om automatiskt återdragande av åtaganden som är tillämplig både på strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (n+2–regeln/n+3–regeln).

| 3.9 | Den sammanlagda mängden utestående åtaganden motsvarar omkring två år av åtaganden, vilket är normalt för strukturfonderna. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Utestående budgetåtaganden är en direkt följd av systemet med differentierade anslag, eftersom det tar ett antal år att fullfölja utgiftsprogrammen och åtagandena ingås ett antal år före motsvarande betalningar. Eftersom åtaganden avvecklas när betalningar verkställs leder en situation där åtagandena är betydligt större än betalningarna på lång sikt till att de utestående åtagandena ökar, och denna ökning ackumuleras varje år. |
| --- | --- |

3.10

Utestående budgetåtaganden är en direkt följd av systemet med differentierade anslag, eftersom det tar ett antal år att fullfölja utgiftsprogrammen och åtagandena ingås ett antal år före motsvarande betalningar. Eftersom åtaganden avvecklas när betalningar verkställs leder en situation där åtagandena är betydligt större än betalningarna på lång sikt till att de utestående åtagandena ökar, och denna ökning ackumuleras varje år.

| 3.11 | Den största andelen utestående åtaganden gäller området sammanhållning (se
  diagram 3.1
  ). På detta område uppgick de utestående åtagandena till 103 miljarder euro (9)(cirka 66 % av det totala beloppet), vilket motsvarar 2,2 års åtaganden eller 2,9 års betalningar med 2008 års utnyttjandegrad. Merparten av de utestående åtagandena på detta område (73,8 miljarder euro) gäller den nuvarande perioden 2007–2013. De utestående åtaganden som hör till budgetramen 2000–2006 uppgår till 29,3 miljarder euro. |
| --- | --- |

3.11

Den största andelen utestående åtaganden gäller området sammanhållning (se
  diagram 3.1
  ). På detta område uppgick de utestående åtagandena till 103 miljarder euro (9)(cirka 66 % av det totala beloppet), vilket motsvarar 2,2 års åtaganden eller 2,9 års betalningar med 2008 års utnyttjandegrad. Merparten av de utestående åtagandena på detta område (73,8 miljarder euro) gäller den nuvarande perioden 2007–2013. De utestående åtaganden som hör till budgetramen 2000–2006 uppgår till 29,3 miljarder euro.

| 3.11 | Nivån på utestående åtaganden på sammanhållningsområdet är jämförbar med den inom andra områden med differentierade åtagandebemyndiganden (t.ex. forskning, transeuropeiska nät eller externa åtgärder). Precis som revisionsrätten förklarar i punkt 3.9 ska den fleråriga finansieringen av sammanhållningspolitiska åtgärder ske via ett system där öppna åtaganden förs över till påföljande år. Budgetdisciplinen upprätthålls genom regeln om automatiskt återdragande av medel (n+2/n+3-regeln), som citeras av revisionsrätten. Denna disciplin visas genom det faktum att de utestående åtagandena främst avser 2007 och 2008, eftersom tidigare år redan varit föremål för ovan nämnda regel. |
| --- | --- |

3.11

Diagram 3.1 — Utveckling av ackumulerade utestående åtaganden inom strukturfonderna 2000–2006 och området sammanhållning 2007–2008 (1)

Image

| 3.12 | Av de totala outnyttjade åtagandena (20,9 miljarder euro) avsåg cirka 13,4 % Sammanhållningsfonden, trots att denna endast motsvarar ungefär 6,2 % totala godkända åtagandebemyndiganden för 2008. Detta innebär en ökning med 2,8 miljarder euro eller ungefär 15,5 % jämfört med 2007. Den höga nivån på utestående åtaganden för Sammanhållningsfonden motsvarar 1,4 års åtaganden eller 4,9 års betalningar med 2008 års utnyttjandegrad. |
| --- | --- |

3.12

Av de totala outnyttjade åtagandena (20,9 miljarder euro) avsåg cirka 13,4 % Sammanhållningsfonden, trots att denna endast motsvarar ungefär 6,2 % totala godkända åtagandebemyndiganden för 2008. Detta innebär en ökning med 2,8 miljarder euro eller ungefär 15,5 % jämfört med 2007. Den höga nivån på utestående åtaganden för Sammanhållningsfonden motsvarar 1,4 års åtaganden eller 4,9 års betalningar med 2008 års utnyttjandegrad.

| 3.12 | Enligt regelverket för Sammanhållningsfonden för perioden 2000–2006 stoppas utbetalningarna så snart projektet når upp till 80 % av sin budget (och inte 95 % som är fallet för andra strukturfondsprogram). Flertalet av dessa projekt har redan nått detta tak, varför den höga nivån utestående åtaganden är en naturlig följd av regelverket.

  För Sammanhållningsfondsprojekt finns det dessutom inte några automatiska återdraganden under perioden 2000–2006, i motsats till de andra strukturfonderna.


  För perioden 2007–2013 är Sammanhållningsfonden planlagd tillsammans med Eruf, och reglerna för automatiska återdraganden av medel är tillämpliga på båda fonderna. Detta kommer att minska de utestående åtagandena för Sammanhållningsfonden i framtiden. |
| --- | --- |

3.12

För Sammanhållningsfondsprojekt finns det dessutom inte några automatiska återdraganden under perioden 2000–2006, i motsats till de andra strukturfonderna.

För perioden 2007–2013 är Sammanhållningsfonden planlagd tillsammans med Eruf, och reglerna för automatiska återdraganden av medel är tillämpliga på båda fonderna. Detta kommer att minska de utestående åtagandena för Sammanhållningsfonden i framtiden.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 3.13 | Utnyttjandegraden under 2008 låg kvar på en hög nivå. När det gäller området sammanhållning minskade de ursprungliga betalningsbemyndigandena med 4,5 miljarder euro genom ändringsbudgetar, på grund av försening i genomförandet av de nya programmen 2007–2013. |
| --- | --- |

3.13

Utnyttjandegraden under 2008 låg kvar på en hög nivå. När det gäller området sammanhållning minskade de ursprungliga betalningsbemyndigandena med 4,5 miljarder euro genom ändringsbudgetar, på grund av försening i genomförandet av de nya programmen 2007–2013.

| 3.13 | Liksom revisionsrätten iakttar i punkt 3.3 är minskningar av anslagen för betalningar genom ändringsbudgetar ett tecken på god ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Medlemsstaterna förbättrade sina utgiftsprognoser när det gäller strukturfonderna så att överskattningen minskade. |
| --- | --- |

3.14

Medlemsstaterna förbättrade sina utgiftsprognoser när det gäller strukturfonderna så att överskattningen minskade.

| 3.14 | Även om prognoserna för perioden 2000–2006 förbättrades förelåg en övervärdering för perioden 2007–2013 (det första år som prognoser gjordes) på 27 %. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | De utestående budgetåtagandena avseende differentierade utgifter låg kvar på en mycket hög nivå och överskred de totala budgeterade åtagandebemyndigandena för 2008. De flesta utestående budgetåtagandena är dock från 2007 och 2008 och gäller därför den nuvarande budgetramen. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att lämna in de återstående dokumenten med överensstämmelsebedömningar avseende förvaltnings- och kontrollsystemen så snart som möjligt och med tillräckligt hög kvalitet för att undvika att de mellanliggande betalningarna försenas ännu mer och att utestående budgetåtaganden ökar ytterligare. |
| --- | --- |

3.15

De utestående budgetåtagandena avseende differentierade utgifter låg kvar på en mycket hög nivå och överskred de totala budgeterade åtagandebemyndigandena för 2008. De flesta utestående budgetåtagandena är dock från 2007 och 2008 och gäller därför den nuvarande budgetramen. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att lämna in de återstående dokumenten med överensstämmelsebedömningar avseende förvaltnings- och kontrollsystemen så snart som möjligt och med tillräckligt hög kvalitet för att undvika att de mellanliggande betalningarna försenas ännu mer och att utestående budgetåtaganden ökar ytterligare.

| 3.15 | En stor andel av de utestående åtagandena i slutet av 2008 utgörs endast av skillnaden mellan åtagandena för den nya programplaneringsperioden och förskott som betalats ut. Till följd av det begränsade antalet mellanliggande betalningar har de utestående åtagandena ofrånkomligen ökat.

  Kommissionen vidtog åtgärder 2008 och 2009 för att påskynda förfarandet för överensstämmelsebedömningar genom att sända påminnelseskrivelser, ta kontakter och anordna möten med medlemsstaterna. Bestämmelserna om återbetalning av förhandsfinansiering i det fall någon ansökan om betalning inte inges inom 24 månader kommer, liksom tillämpningen av regeln om automatiskt återdragande av medel, också att sätta press på medlemsstaterna. Se även svaret på punkt 3.6.


  Per den 30 juni 2009 utgör det totala antalet mottagna och godkända rapporter 93 % respektive 58 % av anslagen för 2007–2013. |
| --- | --- |

3.15

Kommissionen vidtog åtgärder 2008 och 2009 för att påskynda förfarandet för överensstämmelsebedömningar genom att sända påminnelseskrivelser, ta kontakter och anordna möten med medlemsstaterna. Bestämmelserna om återbetalning av förhandsfinansiering i det fall någon ansökan om betalning inte inges inom 24 månader kommer, liksom tillämpningen av regeln om automatiskt återdragande av medel, också att sätta press på medlemsstaterna. Se även svaret på punkt 3.6.

Per den 30 juni 2009 utgör det totala antalet mottagna och godkända rapporter 93 % respektive 58 % av anslagen för 2007–2013.

---

(1)  Exklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål 2008. Inkomster avsatta för särskilda ändamål omfattar bland annat återbetalningar som kommer från återvinning av belopp som betalats ut felaktigt och som återförs till sin ursprungliga budgetpost, bidrag från Efta-medlemmar för att stärka särskilda budgetposter eller inkomster från tredje part då avtal som innebär ett ekonomiskt bidrag till EU-verksamheter har ingåtts.

(2)  Budgetöverskottet (budgetutfallet) visar hur stor del av budgeten som inte har utnyttjats. Överskottet är inte en reserv och kan inte ackumuleras och utnyttjas kommande år till att finansiera utgifter. Den outnyttjade inkomst som överskottet utgör justeras mot de egna medel som ska uppbäras det följande året.

(3)  Detaljuppgifter om budgetgenomförandet för 2008 finns i del II i Europeiska gemenskapernas årsredovisning, budgetåret 2008, och i följande dokument från kommissionens generaldirektorat för budget (GD Budget): rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2008 (Report on budgetary and financial management – Financial year 2008) och rapporten om analysen av budgetgenomförandet inom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden under 2008 (Report on the Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2008).

(4)  Termen ”sammanhållning”, som beskrivning av ett politikområde (se kapitel 6), infördes för programperioden 2007–2013 och omfattar strukturfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden) och Sammanhållningsfonden. Dessförinnan (för programperioden 2000–2006) omfattade strukturfonderna Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och även EUGFJ:s utvecklingssektions utvecklings- och garantifond för jordbruket och Fonden för fiskets utveckling. Sammanhållningsfonden betraktades inte som en strukturfond eftersom den hade en separat rättslig grund. Eftersom detta kapitel behandlar de olika programperioderna används termerna – ”området sammanhållning” och ”strukturfonderna” – avsiktligt.

(5)  Avdelningarna omfattar politikområdena 04 – Sysselsättning och socialpolitik; 05 – Jordbruk och landsbygdens utveckling; 11 - Fiske och havsfrågor och 13 – Regionalpolitik.

(6)  Enligt n+2-tidsfristen ska alla åtaganden som inte använts vid utgången av det andra året efter det år då tilldelningen gjordes automatiskt dras tillbaka.

(7)  Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet – En ekonomisk återhämtningsplan för Europa (KOM(2008) 800 slutlig, 26.11.2008), ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av den fleråriga budgetramen enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009) 171 slutlig, 8.4.2009).

(8)  I budgeten skiljer man på två typer av anslag: icke differentierade anslag och differentierade anslag. Icke differentierade anslag används för att finansiera åtgärder av årlig karaktär, t.ex. administrativa utgifter. Differentierade anslag infördes för förvaltningen av fleråriga åtgärder; motsvarande betalningar kan göras under det år då åtagandet gjordes och under kommande år. Differentierade anslag används främst för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.

(9)  Se rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2008 när det gäller området sammanhållning, s. 41.

---

KAPITEL 4

Inkomster

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Revisionens inriktning och omfattning

Traditionella egna medel

Egna medel från moms och BNI

Transaktionernas korrekthet

Traditionella egna medel

Egna medel från moms och BNI

Systemens ändamålsenlighet

Traditionella egna medel

Egna medel från moms

Övervakning av hur momsdirektiven tillämpas

Rapport i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89

Egna medel från BNI

Årliga BNI-uppgifter

Sammanställning av nationalräkenskaperna i medlemsstaterna

Allmänna och särskilda reservationer

Kontroll av BNI-förteckningar i medlemsstaterna

Slutsatser och rekommendationer

Traditionella egna medel

Egna medel från moms

Egna medel från BNI

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 4.1. | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av inkomsterna. Inkomsterna i Europeiska unionens budget består av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 4.1
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste källan till finansiering av budgetutgifterna (89,4 %). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

4.1.

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av inkomsterna. Inkomsterna i Europeiska unionens budget består av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 4.1
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste källan till finansiering av budgetutgifterna (89,4 %).

Tabell 4.1 —   Inkomster budgetåret 2008

| Avdelning i budgeten | Inkomsttyp | Beskrivning | Inkomster under 2008


  (miljoner euro) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Traditionella egna medel | Jordbruksavgifter (kapitel 10) | 1 278 | 1,0 |
| Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 11) | 708 | 0,6 |
| Tullar (kapitel 12) | 15 297 | 12,6 |
| 1 | Egna medel från moms | Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 13) | 17 966 | 14,8 |
| 1 | Egna medel från BNI | Egna medel från BNI (bruttonationalinkomst) under innevarande budgetår (kapitel 14) | 73 015 | 60,1 |
| 1 | Korrigering av obalanser i budgeten | Förenade kungarikets korrigering (kapitel 15) | 385 | 0,3 |
| | | EGNA MEDEL TOTALT | 108 649 | 89,4 |
| 3 | | Överskott, saldon och justeringar | 4 174 | 3,4 |
| 4 | | Inkomster från personer knutna till institutionerna eller andra gemenskapsorgan | 977 | 0,8 |
| 5 | | Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet | 353 | 0,3 |
| 6 | | Avgifter och bidrag inom ramen för olika gemenskapsavtal och gemenskapsprogram | 5 564 | 4,6 |
| 7 | | Dröjsmålsränta och böter | 1 794 | 1,5 |
| 8 | | Upp- och utlåning | 34 | 0,0 |
| 9 | | Diverse inkomster | 39 | 0,0 |
| | | ÖVRIGA INKOMSTER TOTALT | 12 935 | 10,6 |
| Totala inkomster för året | 121 584 | 100,0 |
| Källa: Årsredovisning för 2008. |

Avdelning i budgeten

Inkomsttyp

Beskrivning

Inkomster under 2008

(miljoner euro)

%

1

Traditionella egna medel

Jordbruksavgifter (kapitel 10)

1 278

1,0

Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 11)

708

0,6

Tullar (kapitel 12)

15 297

12,6

1

Egna medel från moms

Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 13)

17 966

14,8

1

Egna medel från BNI

Egna medel från BNI (bruttonationalinkomst) under innevarande budgetår (kapitel 14)

73 015

60,1

1

Korrigering av obalanser i budgeten

Förenade kungarikets korrigering (kapitel 15)

385

0,3

EGNA MEDEL TOTALT

108 649

89,4

3

Överskott, saldon och justeringar

4 174

3,4

4

Inkomster från personer knutna till institutionerna eller andra gemenskapsorgan

977

0,8

5

Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet

353

0,3

6

Avgifter och bidrag inom ramen för olika gemenskapsavtal och gemenskapsprogram

5 564

4,6

7

Dröjsmålsränta och böter

1 794

1,5

8

Upp- och utlåning

34

0,0

9

Diverse inkomster

39

0,0

ÖVRIGA INKOMSTER TOTALT

12 935

10,6

Totala inkomster för året

121 584

100,0

Källa: Årsredovisning för 2008.

| 4.2 | Den 26 januari 2009 antog rådet ändrade regler (1)för genomförande av det nya beslutet om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2007/436/EG, Euratom) (2), som den 1 mars 2009 trädde i kraft retroaktivt från och med den 1 januari 2007. Eftersom ratificeringsförfarandet inte var avslutat vid utgången av 2008, gjordes de nödvändiga omräkningarna av medlemsstaternas moms- och BNI-baserade bidrag för 2007 och 2008 först 2009. |
| --- | --- |

4.2

Den 26 januari 2009 antog rådet ändrade regler (1)för genomförande av det nya beslutet om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2007/436/EG, Euratom) (2), som den 1 mars 2009 trädde i kraft retroaktivt från och med den 1 januari 2007. Eftersom ratificeringsförfarandet inte var avslutat vid utgången av 2008, gjordes de nödvändiga omräkningarna av medlemsstaternas moms- och BNI-baserade bidrag för 2007 och 2008 först 2009.

Revisionens inriktning och omfattning

| 4.3 | Revisionsrätten valde ut ett representativt statistiskt urval på 60 betalningskrav från kommissionens bokföring över alla inkomster och granskade transaktionernas korrekthet på kommissionsnivå (se
  bilaga 4.1
  ). Revisionen omfattade även en uppföljning av vissa tidigare iakttagelser (se
  bilaga 4.2
  ). Ytterligare revisionsarbete som revisionsrätten utförde beskrivs i punkterna 4.4–4.8. |
| --- | --- |

4.3

Revisionsrätten valde ut ett representativt statistiskt urval på 60 betalningskrav från kommissionens bokföring över alla inkomster och granskade transaktionernas korrekthet på kommissionsnivå (se
  bilaga 4.1
  ). Revisionen omfattade även en uppföljning av vissa tidigare iakttagelser (se
  bilaga 4.2
  ). Ytterligare revisionsarbete som revisionsrätten utförde beskrivs i punkterna 4.4–4.8.

Traditionella egna medel

| 4.4 | Revisionsrättens revision av de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna kan inte omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning. |
| --- | --- |

4.4

Revisionsrättens revision av de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna kan inte omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning.

| 4.5 | Revisionsrätten gjorde en bedömning av systemen för övervakning och kontroll i tre medlemsstater (3)och granskade deras redovisningssystem för traditionella egna medel. Revisionsrätten granskade ett slumpmässigt urval av 30 importdeklarationer i var och en av dessa tre medlemsstater. |
| --- | --- |

4.5

Revisionsrätten gjorde en bedömning av systemen för övervakning och kontroll i tre medlemsstater (3)och granskade deras redovisningssystem för traditionella egna medel. Revisionsrätten granskade ett slumpmässigt urval av 30 importdeklarationer i var och en av dessa tre medlemsstater.

| 4.6 | Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen, inbegripet kommissionens inspektioner i medlemsstaterna. Revisionsrätten granskade även räkenskaperna över traditionella egna medel och gjorde en analys av flödet av tullar för att uppnå rimlig säkerhet om att de redovisade beloppen var fullständiga och korrekta. Dessutom bedömdes den övervakningsfunktion som rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel (4)har. |
| --- | --- |

4.6

Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen, inbegripet kommissionens inspektioner i medlemsstaterna. Revisionsrätten granskade även räkenskaperna över traditionella egna medel och gjorde en analys av flödet av tullar för att uppnå rimlig säkerhet om att de redovisade beloppen var fullständiga och korrekta. Dessutom bedömdes den övervakningsfunktion som rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel (4)har.

Egna medel från moms och BNI

| 4.7 | De egna medlen från moms och BNI är bidrag som är resultatet av att enhetliga procentsatser tillämpas på medlemsstaternas teoretiskt harmoniserade bedömningsunderlag för moms eller på medlemsstaternas BNI som beräknats i enlighet med gemenskapens regler. Egna medel från moms och BNI baseras på makroekonomisk statistik. De uppgifter som ligger till grund för statistiken kan inte granskas direkt. Därför tog revisionen avstamp i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregat som medlemsstaterna hade utarbetat. Därefter bedömdes kommissionens system för behandling av uppgifterna till dess att de tas upp i de slutliga räkenskaperna. Revisionen omfattade sålunda upprättandet av den årliga budgeten och korrektheten i medlemsstaternas bidrag. |
| --- | --- |

4.7

De egna medlen från moms och BNI är bidrag som är resultatet av att enhetliga procentsatser tillämpas på medlemsstaternas teoretiskt harmoniserade bedömningsunderlag för moms eller på medlemsstaternas BNI som beräknats i enlighet med gemenskapens regler. Egna medel från moms och BNI baseras på makroekonomisk statistik. De uppgifter som ligger till grund för statistiken kan inte granskas direkt. Därför tog revisionen avstamp i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregat som medlemsstaterna hade utarbetat. Därefter bedömdes kommissionens system för behandling av uppgifterna till dess att de tas upp i de slutliga räkenskaperna. Revisionen omfattade sålunda upprättandet av den årliga budgeten och korrektheten i medlemsstaternas bidrag.

| 4.8 | Vid revisionen bedömdes även kommissionens system för övervakning och kontroll, genom vilka säkerhet ska uppnås om att dessa medel beräknas och uppbärs på ett korrekt sätt, samt de roller som rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel och BNI-kommittén (5)har. Vidare granskade revisionsrätten de nationella statistikkontorens system för övervakning och kontroll av sammanställningen av nationalräkenskaperna i fyra medlemsstater (6). |
| --- | --- |

4.8

Vid revisionen bedömdes även kommissionens system för övervakning och kontroll, genom vilka säkerhet ska uppnås om att dessa medel beräknas och uppbärs på ett korrekt sätt, samt de roller som rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel och BNI-kommittén (5)har. Vidare granskade revisionsrätten de nationella statistikkontorens system för övervakning och kontroll av sammanställningen av nationalräkenskaperna i fyra medlemsstater (6).

| 4.9 | De BNI-baserade medlen änvänds till att balansera budgeten. För lågt redovisad BNI av en viss medlemsstat påverkar visserligen inte de totala egna medlen från BNI, men leder till att bidragen från de övriga medlemsstaterna ökar till dess att problemet har identifierats och lösts. |
| --- | --- |

4.9

De BNI-baserade medlen änvänds till att balansera budgeten. För lågt redovisad BNI av en viss medlemsstat påverkar visserligen inte de totala egna medlen från BNI, men leder till att bidragen från de övriga medlemsstaterna ökar till dess att problemet har identifierats och lösts.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

Traditionella egna medel

| 4.10 | Traditionella egna medel fastställs och uppbärs av medlemsstaterna. De betalar tre fjärdedelar av dessa belopp till gemenskapen och behåller en fjärdedel för att täcka uppbördskostnaderna. Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka en månatlig rapport med fastställda anspråk (”A”-räkenskaperna) och en kvartalsrapport med de fastställda anspråk som inte ingår däri (”B”-räkenskaperna) (7). |
| --- | --- |

4.10

Traditionella egna medel fastställs och uppbärs av medlemsstaterna. De betalar tre fjärdedelar av dessa belopp till gemenskapen och behåller en fjärdedel för att täcka uppbördskostnaderna. Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka en månatlig rapport med fastställda anspråk (”A”-räkenskaperna) och en kvartalsrapport med de fastställda anspråk som inte ingår däri (”B”-räkenskaperna) (7).

| 4.11 | Revisionsrätten konstaterade att de rapporter som medlemsstaterna skickade till kommissionen generellt sett inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

4.11

Revisionsrätten konstaterade att de rapporter som medlemsstaterna skickade till kommissionen generellt sett inte innehöll några väsentliga fel.

Egna medel från moms och BNI

| 4.12 | Revisionsrätten konstaterade att beräkningen av medlemsstaternas bidrag och medlemsstaternas betalning av dem inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

4.12

Revisionsrätten konstaterade att beräkningen av medlemsstaternas bidrag och medlemsstaternas betalning av dem inte innehöll några väsentliga fel.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

Traditionella egna medel

| 4.13 | Vid revisioner på plats som revisionsrätten utförde bekräftades att de granskade systemen för övervakning och kontroll av tull och av traditionella egna medel som helhet fungerande väl. |
| --- | --- |

4.13

Vid revisioner på plats som revisionsrätten utförde bekräftades att de granskade systemen för övervakning och kontroll av tull och av traditionella egna medel som helhet fungerande väl.

| 4.14 | Liksom tidigare år visade revisionsrättens revision på problem som påverkar belopp i B-räkenskaperna. Även om dessa problem inte är tillräckligt väsentliga för att påverka den övergripande slutsatsen, bör de åtgärdas. Det gäller följande: |
| --- | --- |

4.14

Liksom tidigare år visade revisionsrättens revision på problem som påverkar belopp i B-räkenskaperna. Även om dessa problem inte är tillräckligt väsentliga för att påverka den övergripande slutsatsen, bör de åtgärdas. Det gäller följande:

| 4.14 | Många B-räkenskaper förs lokalt av enskilda tulltjänstemän och innehåller vanligen komplicerade fall av uppbörd av importtullar i efterhand. Därför granskade kommissionen B-räkenskaperna vid sin kontroll 2008 för att upptäcka och åtgärda enskilda fel, och kommer att göra så även under 2009. Granskningen av B-räkenskaperna har alltid utgjort ett allmänt inslag i kommissionens granskningar genom åren. Denna granskning har gjorts i alla medlemsstater. Under 2007 gav kommissionen dessutom medlemsstaterna särskild vägledning om B-räkenskaperna för att öka deras medvetenhet om den korrekta användningen av dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

4.14

| — | Tullar fastställdes och krävdes in sent, trots att tullmyndigheterna (8)redan kände till de utestående beloppen och de betalningsskyldigas identitet. |
| --- | --- |

—

Tullar fastställdes och krävdes in sent, trots att tullmyndigheterna (8)redan kände till de utestående beloppen och de betalningsskyldigas identitet.

| — | Kommissionen kommer att ta upp dessa iakttagelser med de berörda medlemsstaterna. Dröjsmålsränta kommer att krävas vid förseningar med att föra över egna medel till EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

| — | Det saknades nationella anvisningar (9)för hur man ska beräkna beloppen för fordringar som sannolikt inte kommer att uppbäras. |
| --- | --- |

—

Det saknades nationella anvisningar (9)för hur man ska beräkna beloppen för fordringar som sannolikt inte kommer att uppbäras.

| — | Revisionsrättens rekommendation om ett formellt förfarande kommer att tas upp med de båda medlemsstaterna i fråga. |
| --- | --- |

—

| 4.15 | I en tidigare årsrapport (10)konstaterade dessutom revisionsrätten att frekvensen av fysiska kontroller av importerat gods var mycket låg. Kommissionen svarade att detta kompenseras senare av ”revisionsbaserade kontroller”. Revisionsrätten har dock kritiserat frekvensen i flera medlemsstater av sådana revisioner som grundas på kontroller efter klarering (11). |
| --- | --- |

4.15

I en tidigare årsrapport (10)konstaterade dessutom revisionsrätten att frekvensen av fysiska kontroller av importerat gods var mycket låg. Kommissionen svarade att detta kompenseras senare av ”revisionsbaserade kontroller”. Revisionsrätten har dock kritiserat frekvensen i flera medlemsstater av sådana revisioner som grundas på kontroller efter klarering (11).

| 4.15 | Enligt gemenskapslagstiftningen har medlemsstaterna själva ansvaret för utarbetandet av egna kontrollstrategier för att ta till vara EU:s ekonomiska intressen på området för traditionella egna medel. Störst uppmärksamhet vid all kontrollverksamhet bör emellertid riktas på de faktiska risker som identifierats med hjälp av lämpliga riskanalysmetoder. Därigenom uppnås bästa resultat genom optimal resursanvändning. Granskningen bör inriktas på högriskföretag och högrisktransaktioner, samt i viss mån på medelstora företag och lågriskföretag.

  Som allmänt tema för 2009 års kontroller har kommissionen valt medlemsstaternas kontrollstrategier för traditionella egna medel. Vid dessa kontroller undersöks den kontrollstrategi som upprättats, användningen av riskanalys vid utarbetandet av kontrollprogrammen, genomförandet av kontrollprogrammen och kvaliteten hos de efterhandskontroller som utförs. |
| --- | --- |

4.15

Som allmänt tema för 2009 års kontroller har kommissionen valt medlemsstaternas kontrollstrategier för traditionella egna medel. Vid dessa kontroller undersöks den kontrollstrategi som upprättats, användningen av riskanalys vid utarbetandet av kontrollprogrammen, genomförandet av kontrollprogrammen och kvaliteten hos de efterhandskontroller som utförs.

| 4.16 | Det högre revisionsorganet i en av dessa medlemsstater offentliggjorde 2008 en rapport (12)som innehöll iakttagelser som liknade dem som revisionsrätten hade kommit fram till och kritik mot systemet för kontroll av tullbelagd import i den medlemsstaten. Framför allt uppmärksammades följande: |
| --- | --- |

4.16

Det högre revisionsorganet i en av dessa medlemsstater offentliggjorde 2008 en rapport (12)som innehöll iakttagelser som liknade dem som revisionsrätten hade kommit fram till och kritik mot systemet för kontroll av tullbelagd import i den medlemsstaten. Framför allt uppmärksammades följande:

| 4.16 | Kommissionen har redan tagit upp liknande iakttagelser med den berörda medlemsstaten efter två kontrollbesök 2006 och ett 2008, och uppföljningen av dessa iakttagelser fortsätter. Medlemsstatens totala kontrollstrategi kommer att granskas under 2009 års kontrollbesök. Denna kontroll kommer att ske med beaktande av iakttagelserna i det högre revisionsorganets rapport och kommer att rymma en undersökning av huruvida korrigeringsåtgärder har vidtagits till följd av dessa iakttagelser.

  Kommissionen välkomnar de nationella kontrollorganens insatser, särskilt på området traditionella egna medel. I samband med sina inspektioner konsulterar kommissionen vid behov de nationella revisionsrapporterna för att komplettera sin bedömning. |
| --- | --- |

4.16

Kommissionen välkomnar de nationella kontrollorganens insatser, särskilt på området traditionella egna medel. I samband med sina inspektioner konsulterar kommissionen vid behov de nationella revisionsrapporterna för att komplettera sin bedömning.

| — | Tullmyndigheten hade visserligen varit framgångsrik när det gällde att underlätta handeln, men den måste utveckla de sakkunskaper och resurser som krävs för utförandet av de dokumentkontroller som den genomför. |
| --- | --- |

—

Tullmyndigheten hade visserligen varit framgångsrik när det gällde att underlätta handeln, men den måste utveckla de sakkunskaper och resurser som krävs för utförandet av de dokumentkontroller som den genomför.

| — | Antalet revisioner som grundas på kontroller efter klarering minskar, och kvaliteten på dem varierar, trots att det antal fel som upptäcks vid dessa kontroller ökar. |
| --- | --- |

—

Antalet revisioner som grundas på kontroller efter klarering minskar, och kvaliteten på dem varierar, trots att det antal fel som upptäcks vid dessa kontroller ökar.

| — | Man behöver ta fram mål och standarder när det gäller frekvensen av och kvaliteten på dessa revisioner för att garantera skattekontroll och efterlevnad av skattereglerna. |
| --- | --- |

—

Man behöver ta fram mål och standarder när det gäller frekvensen av och kvaliteten på dessa revisioner för att garantera skattekontroll och efterlevnad av skattereglerna.

Revisionsrätten konstaterar att sådana rapporter från högre revisionsorgan utgör ytterligare ett verktyg för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen.

Egna medel från moms

| 4.17 | Reservationer är ett sätt för kommissionen att hålla tveksamma delar i medlemsstaternas momsredovisningar öppna för korrigering efter den lagstadgade tidsgränsen på fyra år. År 2008 gjordes 41 reservationer och 15 hävdes, vilket innebar att antalet gällande reservationer ökade till 163 vid årets slut (se
  tabell 4.2
  ). Av dessa gäller 34 år före 2000. Av de 15 reservationer som hävdes 2008 gällde ingen de tre tidigaste åren 1989, 1993 och 1995. Kommissionen har ännu inga ändamålsenliga verktyg för att se till att medlemsstaterna i tid lämnar adekvat information, som skulle göra det möjligt för den att häva utestående reservationer om egna medel från moms. |
| --- | --- |

4.17

Reservationer är ett sätt för kommissionen att hålla tveksamma delar i medlemsstaternas momsredovisningar öppna för korrigering efter den lagstadgade tidsgränsen på fyra år. År 2008 gjordes 41 reservationer och 15 hävdes, vilket innebar att antalet gällande reservationer ökade till 163 vid årets slut (se
  tabell 4.2
  ). Av dessa gäller 34 år före 2000. Av de 15 reservationer som hävdes 2008 gällde ingen de tre tidigaste åren 1989, 1993 och 1995. Kommissionen har ännu inga ändamålsenliga verktyg för att se till att medlemsstaterna i tid lämnar adekvat information, som skulle göra det möjligt för den att häva utestående reservationer om egna medel från moms.

| 4.17 | Under 2008 lanserade kommissionen ett nytt initiativ för att stärka förvaltningen av reservationer baserat på en serie objektiva kriterier. De ledningsmöten som hålls mellan kommissionen och medlemsstaterna i samband med detta har visat sig vara ett ändamålsenligt verktyg, såväl för att minska antalet reservationer som betecknas som väsentliga, särskilt sådana som varit utestående under mer än fem år, som för att förbättra informationsutbytet mellan kommissionen och de berörda medlemsstaterna. De resultat som hittills uppnåtts har en avsevärd inverkan på antalet sedan lång tid utestående reservationer och motiverar att detta nya förfaringssätt ges en fortsättning. |
| --- | --- |

4.17

Tabell 4.2 –   Momsreservationer per den 31 december 2008

| Medlemsstat | Antal utestående reservationer 31.12.2007 | Reservationer som gjordes 2008 | Reservationer som hävdes 2008 | Antal utestående reservationer 31.12.2008 | Tidigaste år som reservationerna gäller |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 8 | 0 | 0 | 8 | 1989 |
| Danmark | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Tyskland | 18 | 0 | 0 | 18 | 1999 |
| Grekland | 10 | 0 | 0 | 10 | 1998 |
| Spanien | 6 | 1 | 4 | 3 | 2001 |
| Frankrike | 4 | 0 | 0 | 4 | 1993 |
| Irland | 12 | 5 | 1 | 16 | 1998 |
| Italien | 14 | 3 | 3 | 14 | 1995 |
| Luxemburg | 1 | 2 | 1 | 2 | 2004 |
| Nederländerna | 2 | 3 | 0 | 5 | 2002 |
| Österrike | 8 | 3 | 0 | 11 | 1995 |
| Portugal | 7 | 2 | 0 | 9 | 1996 |
| Finland | 7 | 3 | 2 | 8 | 1995 |
| Sverige | 9 | 0 | 0 | 9 | 1995 |
| Storbritannien | 5 | 1 | 2 | 4 | 1998 |
| Cypern | 3 | 0 | 0 | 3 | 2004 |
| Tjeckien | 1 | 8 | 1 | 8 | 2004 |
| Estland | 0 | 9 | 1 | 8 | 2004 |
| Lettland | 1 | 1 | 0 | 2 | 2004 |
| Litauen | 2 | 0 | 0 | 2 | 2004 |
| Ungern | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Malta | 6 | 0 | 0 | 6 | 2004 |
| Polen | 3 | 0 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovakien | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Slovenien | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Bulgarien | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Rumänien | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Totalt | 137 | 41 | 15 | 163 | |
| EU-15 | 111 | 23 | 13 | 121 | |
| EU-10 | 26 | 18 | 2 | 42 | |
| Källa: Europeiska kommissionen. |

Medlemsstat

Antal utestående reservationer 31.12.2007

Reservationer som gjordes 2008

Reservationer som hävdes 2008

Antal utestående reservationer 31.12.2008

Tidigaste år som reservationerna gäller

Belgien

8

0

0

8

1989

Danmark

0

0

0

0

Tyskland

18

0

0

18

1999

Grekland

10

0

0

10

1998

Spanien

6

1

4

3

2001

Frankrike

4

0

0

4

1993

Irland

12

5

1

16

1998

Italien

14

3

3

14

1995

Luxemburg

1

2

1

2

2004

Nederländerna

2

3

0

5

2002

Österrike

8

3

0

11

1995

Portugal

7

2

0

9

1996

Finland

7

3

2

8

1995

Sverige

9

0

0

9

1995

Storbritannien

5

1

2

4

1998

Cypern

3

0

0

3

2004

Tjeckien

1

8

1

8

2004

Estland

0

9

1

8

2004

Lettland

1

1

0

2

2004

Litauen

2

0

0

2

2004

Ungern

5

0

0

5

2004

Malta

6

0

0

6

2004

Polen

3

0

0

3

2004

Slovakien

5

0

0

5

2004

Slovenien

0

0

0

0

Bulgarien

0

0

0

0

Rumänien

0

0

0

0

Totalt

137

41

15

163

EU-15

111

23

13

121

EU-10

26

18

2

42

Källa: Europeiska kommissionen.

Övervakning av hur momsdirektiven tillämpas

| 4.18 | Generaldirektoratet för skatter och tullar ska säkerställa en korrekt tillämpning av momsdirektiven och övervaka införlivandet med nationell lagstiftning och överensstämmelsen hos de nationella tillämpningsföreskrifter som införts av medlemsstaterna. År 2008 trädde två momsdirektiv (13)i kraft. Generaldirektoratet för skatter och tullar övervakade dock inte alla nationella införlivandeåtgärder avseende dessa två direktiv. Ett felaktigt eller ofullständigt införlivande skulle kunna påverka det erhållna momsbeloppet och därmed det belopp som betalas i egna medel. Det skulle också kunna störa den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

4.18

Generaldirektoratet för skatter och tullar ska säkerställa en korrekt tillämpning av momsdirektiven och övervaka införlivandet med nationell lagstiftning och överensstämmelsen hos de nationella tillämpningsföreskrifter som införts av medlemsstaterna. År 2008 trädde två momsdirektiv (13)i kraft. Generaldirektoratet för skatter och tullar övervakade dock inte alla nationella införlivandeåtgärder avseende dessa två direktiv. Ett felaktigt eller ofullständigt införlivande skulle kunna påverka det erhållna momsbeloppet och därmed det belopp som betalas i egna medel. Det skulle också kunna störa den inre marknadens funktion.

| 4.18 | Kommissionen övervakar regelbundet momslagstiftningen i medlemsstaterna och vidtar nödvändiga åtgärder.

  Beträffande de två momsdirektiven, som trädde i kraft 2008, föreskrivs i detta första (14)en möjlighet, inte en skyldighet, för medlemsstaterna att anta nationella bestämmelser om undantag från de normala bestämmelserna i momsdirektivet för att tackla skattebedrägeri eller skatteundandragande. Föreskrifterna måste meddelas till momskommittén och kommer, om de antas, att få en positiv inverkan på de egna medlen från moms. Det andra direktivet (15)innebär inga väsentliga förändringar i den befintliga lagstiftningen. I artikel 412 förtecknas de viktigaste ändringarna av det, och dessa har följts av de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.18

Beträffande de två momsdirektiven, som trädde i kraft 2008, föreskrivs i detta första (14)en möjlighet, inte en skyldighet, för medlemsstaterna att anta nationella bestämmelser om undantag från de normala bestämmelserna i momsdirektivet för att tackla skattebedrägeri eller skatteundandragande. Föreskrifterna måste meddelas till momskommittén och kommer, om de antas, att få en positiv inverkan på de egna medlen från moms. Det andra direktivet (15)innebär inga väsentliga förändringar i den befintliga lagstiftningen. I artikel 412 förtecknas de viktigaste ändringarna av det, och dessa har följts av de berörda medlemsstaterna.

| 4.19 | När kommissionen anser att en medlemsstat inte fullgör sina skyldigheter enligt momsdirektivet, får den föra ärendet vidare till domstolen (16). År 2008 förekom tre sådana fall (17), varav ett skulle kunna leda till minskade egna medel från moms. I detta fall förflöt mer än fyra år från det att ärendet registrerades i ett särskilt register över potentiella överträdelser till det att kommissionen hänsköt det till domstolen 2008, och över 20 månader förflöt från det att klagomålet diariefördes till det att den formella underrättelsen skickades. (18). |
| --- | --- |

4.19

När kommissionen anser att en medlemsstat inte fullgör sina skyldigheter enligt momsdirektivet, får den föra ärendet vidare till domstolen (16). År 2008 förekom tre sådana fall (17), varav ett skulle kunna leda till minskade egna medel från moms. I detta fall förflöt mer än fyra år från det att ärendet registrerades i ett särskilt register över potentiella överträdelser till det att kommissionen hänsköt det till domstolen 2008, och över 20 månader förflöt från det att klagomålet diariefördes till det att den formella underrättelsen skickades. (18).

| 4.19 | Kommissionen medger att handläggningen av det nämnda ärendet har varit extremt utdragen. Ärendet är emellertid mycket komplicerat.

  Den rättsliga ramen i medlemsstaterna är ofta detaljrik och komplex, vilket gör en ingående analys nödvändig. Kommissionen fäster särskild uppmärksamhet vid att förbereda ärenden som gäller tolkning av gemenskapslagstiftningen om indirekt beskattning.


  Vidare ändrade kommissionen förra året sina förfaranden, för att möjliggöra ett snabbare beslutsfattande och därmed minska sådana förseningar som uppkommer när meddelanden från medlemsstaterna inkommer strax innan nästa steg i ett förfarande ska tas. Ett snabbare beslutsfattande gör det möjligt att föra ärenden framåt så snart de nya uppgifterna analyserats. Om eventuell inverkan på traditionella egna medel konstateras, vidtar kommissionen lämpliga åtgärder genom att göra reservationer. |
| --- | --- |

4.19

Den rättsliga ramen i medlemsstaterna är ofta detaljrik och komplex, vilket gör en ingående analys nödvändig. Kommissionen fäster särskild uppmärksamhet vid att förbereda ärenden som gäller tolkning av gemenskapslagstiftningen om indirekt beskattning.

Vidare ändrade kommissionen förra året sina förfaranden, för att möjliggöra ett snabbare beslutsfattande och därmed minska sådana förseningar som uppkommer när meddelanden från medlemsstaterna inkommer strax innan nästa steg i ett förfarande ska tas. Ett snabbare beslutsfattande gör det möjligt att föra ärenden framåt så snart de nya uppgifterna analyserats. Om eventuell inverkan på traditionella egna medel konstateras, vidtar kommissionen lämpliga åtgärder genom att göra reservationer.

Rapport i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89

| 4.20 | Kommissionen presenterade den sjätte rapporten i enlighet med artikel 12 (19)i november 2008, som egentligen skulle ha avgetts i slutet av 2007. Huvudsyftet med denna rapport är att göra det möjligt för kommissionen att tillsammans med den berörda medlemsstaten överväga om förbättringar kan göras för att öka ändamålsenligheten i de förfaranden som tillämpas för att registrera skattskyldiga och för att bestämma och uppbära moms samt i momskontrollsystemen. |
| --- | --- |

4.20

Kommissionen presenterade den sjätte rapporten i enlighet med artikel 12 (19)i november 2008, som egentligen skulle ha avgetts i slutet av 2007. Huvudsyftet med denna rapport är att göra det möjligt för kommissionen att tillsammans med den berörda medlemsstaten överväga om förbättringar kan göras för att öka ändamålsenligheten i de förfaranden som tillämpas för att registrera skattskyldiga och för att bestämma och uppbära moms samt i momskontrollsystemen.

| 4.20 | Förseningen med att avge rapporten berodde på att vissa medlemsstater inkom för sent med data och på strategiska överläggningar om innehållet i rapporten. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | I den sjätte rapporten gjordes en kritisk granskning av värdet av tidigare rapporter. Slutsatsen drogs att budgetmyndigheten inte hade reagerat på eller diskuterat några av de frågor som hade tagits upp i tidigare rapporter, och kommissionen kunde finna få eller inga bevis för att rekommendationer direkt ledde till förändringar i medlemsstaterna. Uppburen moms är utgångspunkten för att uppskatta det belopp som medlemsstaterna ska betala i egna medel från moms. |
| --- | --- |

4.21

I den sjätte rapporten gjordes en kritisk granskning av värdet av tidigare rapporter. Slutsatsen drogs att budgetmyndigheten inte hade reagerat på eller diskuterat några av de frågor som hade tagits upp i tidigare rapporter, och kommissionen kunde finna få eller inga bevis för att rekommendationer direkt ledde till förändringar i medlemsstaterna. Uppburen moms är utgångspunkten för att uppskatta det belopp som medlemsstaterna ska betala i egna medel från moms.

Egna medel från BNI

Årliga BNI-uppgifter

| 4.22 | Efter medlemsstaternas rapportering 2008 av BNI-uppgifter till kommissionen, ansåg BNI-kommittén, sedan hänsyn tagits till de befintliga reservationerna (20), att uppgifterna för EU-15 var lämpliga som beräkningsgrund för egna medel. BNI-kommittén kunde inte avge något yttrande om uppgifterna för EU-12, vilka ännu är osäkra eller omfattas av reservationer, eftersom analysen av BNI-förteckningarna (21)fortfarande pågår (se punkterna 4.25 och 4.26). |
| --- | --- |

4.22

Efter medlemsstaternas rapportering 2008 av BNI-uppgifter till kommissionen, ansåg BNI-kommittén, sedan hänsyn tagits till de befintliga reservationerna (20), att uppgifterna för EU-15 var lämpliga som beräkningsgrund för egna medel. BNI-kommittén kunde inte avge något yttrande om uppgifterna för EU-12, vilka ännu är osäkra eller omfattas av reservationer, eftersom analysen av BNI-förteckningarna (21)fortfarande pågår (se punkterna 4.25 och 4.26).

Sammanställning av nationalräkenskaperna i medlemsstaterna

| 4.23 | Revisionsrätten granskade väsentliga delar av de system för övervakning och kontroll som ligger till grund för processen för sammanställning av de BNI-uppgifter som meddelades 2008 i fyra medlemsstater och konstaterade att det fanns brister i dokumentationen av förfarandena för att framställa dessa uppgifter, att kontroller av kvaliteten på statistiken inte dokumenterades systematiskt och/eller att de system som ligger till grund för statistikproduktionen inte alltid utvärderades. |
| --- | --- |

4.23

Revisionsrätten granskade väsentliga delar av de system för övervakning och kontroll som ligger till grund för processen för sammanställning av de BNI-uppgifter som meddelades 2008 i fyra medlemsstater och konstaterade att det fanns brister i dokumentationen av förfarandena för att framställa dessa uppgifter, att kontroller av kvaliteten på statistiken inte dokumenterades systematiskt och/eller att de system som ligger till grund för statistikproduktionen inte alltid utvärderades.

| 4.23 | Kommissionen har noterat de brister som revisionsrätten konstaterat beträffande dokumentation och utvärdering av övervaknings- och kontrollsystem i fyra medlemsstater. Kommissionen kommer att beakta dessa iakttagelser vid sina BNI-verifieringar avseende dessa länder. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | Revisionsrätten vidhåller sin ståndpunkt (22)att skillnaderna i systemen för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren skulle kunna underminera nationalräkenskapernas jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet. |
| --- | --- |

4.24

Revisionsrätten vidhåller sin ståndpunkt (22)att skillnaderna i systemen för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren skulle kunna underminera nationalräkenskapernas jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet.

| 4.24 | Kommissionen anser att tillförlitligheten hos nationalräkenskaperna främst beror på de statistiska källor och metoder som använts, och har grundat sin BNI-validering på en verifiering och förbättring av dessa. Väl utformade system för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren i medlemsstaterna kan bidra till att identifiera och minska riskerna för fel.

  Kommissionen har beaktat revisionsrättens synpunkter på övervaknings- och kontrollsystemen. I synnerhet har BNI-kommittén diskuterat övervaknings- och kontrollsystemen allt sedan 2006. De särskilda frågorna 3 och 4 om beskrivningen och utvärderingen av övervaknings- och kontrollsystemen infördes i kommissionens uppdaterade frågeformulär för bedömning av BNI-dokumentation (GNI Inventory Assessment Questionnaire, GIAQ-document GNIC/081, april 2007). En mer detaljerad beskrivning av medlemsstaternas metoder krävs i de reviderade riktlinjerna för BNI-dokumentation (GNIC/053 rev. 2). Kommissionen kommer att fortsätta att främja spridning av bästa praxis mellan medlemsstaterna på detta område, särskild genom att anordna ett seminarium i december 2009. |
| --- | --- |

4.24

Kommissionen har beaktat revisionsrättens synpunkter på övervaknings- och kontrollsystemen. I synnerhet har BNI-kommittén diskuterat övervaknings- och kontrollsystemen allt sedan 2006. De särskilda frågorna 3 och 4 om beskrivningen och utvärderingen av övervaknings- och kontrollsystemen infördes i kommissionens uppdaterade frågeformulär för bedömning av BNI-dokumentation (GNI Inventory Assessment Questionnaire, GIAQ-document GNIC/081, april 2007). En mer detaljerad beskrivning av medlemsstaternas metoder krävs i de reviderade riktlinjerna för BNI-dokumentation (GNIC/053 rev. 2). Kommissionen kommer att fortsätta att främja spridning av bästa praxis mellan medlemsstaterna på detta område, särskild genom att anordna ett seminarium i december 2009.

Allmänna och särskilda reservationer

| 4.25 | När det gäller BNI-uppgifter från EU-15 fanns det i slutet av 2008 allmänna reservationer (23)för perioden 2002–2004, i avvaktan på analysen av de uppdaterade BNI-förteckningarna. Allmänna reservationer för EU-10 utfärdades i juni 2008 för BNI-uppgifter som gällde åren 2004–2006. |
| --- | --- |

4.25

När det gäller BNI-uppgifter från EU-15 fanns det i slutet av 2008 allmänna reservationer (23)för perioden 2002–2004, i avvaktan på analysen av de uppdaterade BNI-förteckningarna. Allmänna reservationer för EU-10 utfärdades i juni 2008 för BNI-uppgifter som gällde åren 2004–2006.

| 4.26 | I början av 2008 fanns det 25 utestående särskilda (24)BNI-reservationer som gällde perioden 1995–2001. Under 2008 hävde kommissionen 15 av dessa reservationer, så att 10 (25)reservationer återstod vid årets slut. |
| --- | --- |

4.26

I början av 2008 fanns det 25 utestående särskilda (24)BNI-reservationer som gällde perioden 1995–2001. Under 2008 hävde kommissionen 15 av dessa reservationer, så att 10 (25)reservationer återstod vid årets slut.

| 4.26 | Sex särskilda reservationer upphävdes i juli 2009, och därmed återstod fyra stycken den 10 juli 2009. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | Vid sin granskning på plats av den dokumentation som hade tillhandahållits av de nationella statistikkontoren konstaterade revisionsrätten att för två reservationer som hade hävts av kommissionen 2008 fanns inte all information tillgänglig för att stödja de ändringar som hade gjorts av beräkningen av egna medel från BNI. I det ena fallet hade den expertbedömning som använts i beräkningen av en nationalräkenskapskomponent inte dokumenterats, och i det andra fallet hade de uppgifter som lämnades till kommissionen inte underbyggts fullt ut av underliggande statistik, vilket förhindrade en fullständig verifieringskedja. Liksom 2007 (26)konstaterade revisionsrätten att kommissionens arbete för att göra det möjligt att häva reservationer varken omfattade skrivbordsgranskningar för att bekräfta riktigheten i den information som hade lämnats av medlemsstaterna genom jämförelse med andra källor eller kontroller på plats för att bekräfta de ändrade nationalräkenskapsaggregaten. |
| --- | --- |

4.27

Vid sin granskning på plats av den dokumentation som hade tillhandahållits av de nationella statistikkontoren konstaterade revisionsrätten att för två reservationer som hade hävts av kommissionen 2008 fanns inte all information tillgänglig för att stödja de ändringar som hade gjorts av beräkningen av egna medel från BNI. I det ena fallet hade den expertbedömning som använts i beräkningen av en nationalräkenskapskomponent inte dokumenterats, och i det andra fallet hade de uppgifter som lämnades till kommissionen inte underbyggts fullt ut av underliggande statistik, vilket förhindrade en fullständig verifieringskedja. Liksom 2007 (26)konstaterade revisionsrätten att kommissionens arbete för att göra det möjligt att häva reservationer varken omfattade skrivbordsgranskningar för att bekräfta riktigheten i den information som hade lämnats av medlemsstaterna genom jämförelse med andra källor eller kontroller på plats för att bekräfta de ändrade nationalräkenskapsaggregaten.

| 4.27 | Kommissionen anser att de skrivbordsgranskningar som gjordes 2008 gav tillräckliga upplysningar för att häva de båda ifrågavarande särskilda reservationerna, också med tanke på att de aktuella beloppen inte är betydande. Granskningarna innehöll överväganden avseende expertutlåtandet i det ena fallet och kontroller av överensstämmelse i det andra. I de fall då reservationerna upphävdes, framgick det av kommissionens skrivbordsgranskningar att det inte förelåg något behov av kontrollbesök på plats eller av jämförelser med andra källor eller bakomliggande statistik. Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar att vidare förbättra dokumentationen från de kontroller som görs. |
| --- | --- |

4.27

Kontroll av BNI-förteckningar i medlemsstaterna

| 4.28 | Vid utgången av 2008 hade kommissionen fått uppdaterade eller nya BNI-förteckningar (27)och gjort kontrollbesök i 16 medlemsstater. I sex fall utfördes direkt kontroll av BNI-aggregat. Men eftersom det inte finns några godkända interna riktlinjer för hur denna kontrollmetod ska tillämpas, såsom kriterierna för att välja ut de BNI-komponenter som ska kontrolleras, finns det en risk för att den direkta kontrollen inte utfördes på ett enhetligt sätt i de medlemsstaterna. Dessutom hade kommissionen ännu inte bedömt de nationella statistikkontorens system för övervakning och kontroll av sammanställningen av räkenskaperna. |
| --- | --- |

4.28

Vid utgången av 2008 hade kommissionen fått uppdaterade eller nya BNI-förteckningar (27)och gjort kontrollbesök i 16 medlemsstater. I sex fall utfördes direkt kontroll av BNI-aggregat. Men eftersom det inte finns några godkända interna riktlinjer för hur denna kontrollmetod ska tillämpas, såsom kriterierna för att välja ut de BNI-komponenter som ska kontrolleras, finns det en risk för att den direkta kontrollen inte utfördes på ett enhetligt sätt i de medlemsstaterna. Dessutom hade kommissionen ännu inte bedömt de nationella statistikkontorens system för övervakning och kontroll av sammanställningen av räkenskaperna.

| 4.28 | Kommissionen började tillämpa direkt verifiering 2007. På grundval av denna erfarenhet och de tillgängliga fackkunskaperna hos personalen författades riktlinjer som delades ut till personalen i september 2008. Dessa riktlinjer diskuterades och godkändes av BNI-kommittén i april 2009. Med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos de källor och metoder som används i nationalräkenskaperna i de olika medlemsstaterna, kan ett förfarande via direkt verifiering endast användas om det skräddarsys efter varje lands situation. Kommissionen har inte med hjälp av personalens expertkunskaper inom detta område identifierat några oegentligheter i hur den direkta verifieringen utfördes. Kommissionen bedömer kontinuerligt medlemsstaternas statistiska källor och metoder, på vilka den grundar sin direkta verifiering. Kommissionen bedömer övervaknings- och kontrollsystemen i de nationella statistikkontoren så som beskrivs i svaret på punkt 4.24. |
| --- | --- |

4.28

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 4.29 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser:






  — | Medlemsstaternas redogörelser och betalningar av traditionella egna medel, |
| --- | --- | --- |

4.29

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser:

—

Medlemsstaternas redogörelser och betalningar av traditionella egna medel,

| — | kommissionens beräkning av medlemsstaternas bidrag utifrån de uppgifter om moms och BNI som tagits emot från medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

kommissionens beräkning av medlemsstaternas bidrag utifrån de uppgifter om moms och BNI som tagits emot från medlemsstaterna,

| — | andra slags inkomster |
| --- | --- |

—

andra slags inkomster

för det budgetår som slutade den 31 december 2008 innehöll inte några väsentliga fel.

| 4.30 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll är ändamålsenliga när det gäller att garantera att inkomsterna är korrekta (se
  bilaga 4.1
  ). Revisionsrätten vill dock uppmärksamma de brister som visserligen inte är väsentliga för ändamålsenligheten i systemen som helhet men som kräver de åtgärder som anges nedan. |
| --- | --- |

4.30

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll är ändamålsenliga när det gäller att garantera att inkomsterna är korrekta (se
  bilaga 4.1
  ). Revisionsrätten vill dock uppmärksamma de brister som visserligen inte är väsentliga för ändamålsenligheten i systemen som helhet men som kräver de åtgärder som anges nedan.

Traditionella egna medel

| 4.31 | Revisionsrättens revisioner visar på fortsatta problem med användningen av B-räkenskaperna, och därför rekommenderar revisionsrätten att kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att se till att de används korrekt och sin övervakning över hur tullar fastställs och uppbärs (punkt 4.14). |
| --- | --- |

4.31

Revisionsrättens revisioner visar på fortsatta problem med användningen av B-räkenskaperna, och därför rekommenderar revisionsrätten att kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att se till att de används korrekt och sin övervakning över hur tullar fastställs och uppbärs (punkt 4.14).

| 4.31 | B-räkenskaperna fordrar kontinuerlig inspektion. Därför kommer kommissionen att fortsätta verifiera att medlemsstaterna för dessa räkenskaper på ett korrekt sätt. Kommissionen kommer att ta upp de brister som revisionsrätten konstaterat med de berörda medlemsstaterna. Där så är lämpligt kommer den också att vidta åtgärder för att få in sådana egna medel som inte gjorts tillgängliga och sådana räntor som ska betalas på grund av förseningar. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Med hänsyn till de brister i kontrollstrategin som har observerats i tidigare årsrapporter rekommenderar revisionsrätten att kommissionen beaktar dessa iakttagelser vid sina inspektioner i medlemsstaterna. Framför allt bör den verka för en lämplig balans mellan fysiska kontroller vid import och revisioner efter klarering av ekonomiska aktörer. Dessa bör ske med sådan frekvens och vara av sådan kvalitet att de skyddar gemenskapens ekonomiska intressen (punkterna 4.15 och 4.16). |
| --- | --- |

4.32

Med hänsyn till de brister i kontrollstrategin som har observerats i tidigare årsrapporter rekommenderar revisionsrätten att kommissionen beaktar dessa iakttagelser vid sina inspektioner i medlemsstaterna. Framför allt bör den verka för en lämplig balans mellan fysiska kontroller vid import och revisioner efter klarering av ekonomiska aktörer. Dessa bör ske med sådan frekvens och vara av sådan kvalitet att de skyddar gemenskapens ekonomiska intressen (punkterna 4.15 och 4.16).

| 4.32 | Kommissionen granskar medlemsstaternas strategier för tullkontroll i deras helhet vid inspektionerna av traditionella egna medel under 2009 för att förvissa sig om att de kontroller som utförs av medlemsstaternas tullmyndigheter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt tar till vara gemenskapens finansiella intressen. |
| --- | --- |

4.32

Egna medel från moms

| 4.33 | Kommissionen har ännu inga ändamålsenliga verktyg för att se till att medlemsstaterna i tid lämnar adekvat information, som skulle göra det möjligt för den att häva utestående reservationer om egna medel från moms. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter sina ansträngningar (28)för att nå en lösning i samförstånd med de berörda medlemsstaterna, så att dessa reservationer kan hävas snarast och nödvändiga korrigeringar göras av medlemsstaternas momsunderlag (punkt 4.17). |
| --- | --- |

4.33

Kommissionen har ännu inga ändamålsenliga verktyg för att se till att medlemsstaterna i tid lämnar adekvat information, som skulle göra det möjligt för den att häva utestående reservationer om egna medel från moms. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter sina ansträngningar (28)för att nå en lösning i samförstånd med de berörda medlemsstaterna, så att dessa reservationer kan hävas snarast och nödvändiga korrigeringar göras av medlemsstaternas momsunderlag (punkt 4.17).

| 4.33 | Kommissionen har nyligen infört ledningsmöten som ett effektivt och ändamålsenligt verktyg för att hantera de reservationer som kräver särskild uppmärksamhet. Hittills har fyra sådana möten hållits, och ytterligare möten planeras. Resultaten (15 upphävda reservationer) kommer att ha en avsevärd inverkan på antalet sedan lång tid utestående reservationer från 2009 och framåt, och motivera en fortsättning av detta förfaringssätt, som också har positiva sidoeffekter i form av ökad ändamålsenlighet hos kommunikationsflödet mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | När det gäller rapporten i enlighet med artikel 12 rekommenderar revisionsrätten att kommissionen i sina kontrollbesök inkluderar tillförlitligheten i påståendena i de uppgifter som lämnas av medlemsstaterna. Denna rapport skulle därigenom bidra till att det totala momsbelopp som ska betalas faktiskt uppbärs. Uppburen moms är utgångspunkten för uppskattningen av det belopp som medlemsstaterna ska betala i egna medel från moms (punkt 4.21). Detta är särskilt relevant med tanke på EG-domstolens dom i mål C-132/06 (29). |
| --- | --- |

4.34

När det gäller rapporten i enlighet med artikel 12 rekommenderar revisionsrätten att kommissionen i sina kontrollbesök inkluderar tillförlitligheten i påståendena i de uppgifter som lämnas av medlemsstaterna. Denna rapport skulle därigenom bidra till att det totala momsbelopp som ska betalas faktiskt uppbärs. Uppburen moms är utgångspunkten för uppskattningen av det belopp som medlemsstaterna ska betala i egna medel från moms (punkt 4.21). Detta är särskilt relevant med tanke på EG-domstolens dom i mål C-132/06 (29).

| 4.34 | När det gäller de egna medlen från moms ger gemenskapslagstiftningen inte kommissionen några rättsliga befogenheter att kvantifiera den moms som inte uppburits på grund av enskilda skattebetalares skatteflykt. Kommissionens inspektioner inriktas på att garantera att de momsintäkter som faktiskt har uppburits under ett visst kalenderår deklareras på ett korrekt sätt, och på att undersöka huruvida de uppgifter som de övriga medlemsstaterna lämnar i sina årliga momsöversikter är korrekta och uttömmande. Kommissionen övervakar hur stor inverkan en bristande tillämpning av gemenskapens momsdirektiv kan ha på de egna medlen från moms, och vidtar vid behov korrigeringsåtgärder för att se till att det nationella momsunderlaget ändras så att det även omfattar momsbelopp som gemenskapen gått miste om plus dröjsmålsränta. |
| --- | --- |

4.34

Egna medel från BNI

| 4.35 | Kommissionen hävde 15 särskilda reservationer 2008 utan vare sig skrivbordsgranskningar för att bekräfta riktigheten i de uppgifter som medlemsstaterna hade lämnat eller kontrollbesök på plats för att utföra direkt kontroll (punkt 4.27). Revisionsrätten anser att detta tillvägagångssätt inte alltid är tillräckligt för att man ska uppnå rimlig säkerhet om de ändrade uppgifternas riktighet. |
| --- | --- |

4.35

Kommissionen hävde 15 särskilda reservationer 2008 utan vare sig skrivbordsgranskningar för att bekräfta riktigheten i de uppgifter som medlemsstaterna hade lämnat eller kontrollbesök på plats för att utföra direkt kontroll (punkt 4.27). Revisionsrätten anser att detta tillvägagångssätt inte alltid är tillräckligt för att man ska uppnå rimlig säkerhet om de ändrade uppgifternas riktighet.

| 4.35 | När det gäller de reservationer som upphävts framgick det inte av de skrivbordsgranskningar som kommissionen gjorde 2008 för att verifiera de uppgifter som medlemsstaterna inkommit med att det fanns något behov av kontrollbesök på plats för att utföra direkt verifiering eller av ytterligare bedömningar. Kommissionen anser att de uppgifter som tillhandahållits var tillräckliga för att häva reservationerna (se även svaret på punkt 4.27). Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar att ytterligare förbättra dokumentationen från de kontroller som görs. |
| --- | --- |

4.35

| 4.36 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen utarbetar och tillämpar särskilda regler för hur granskningen av BNI-förteckningar ska utföras (punkt 4.28), bland annat när det gäller användning av direkt kontroll och hänsyn till de risker som är förenade med sammanställningen av nationalräkenskaperna, en bedömning av systemen för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren och principen om kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

4.36

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen utarbetar och tillämpar särskilda regler för hur granskningen av BNI-förteckningar ska utföras (punkt 4.28), bland annat när det gäller användning av direkt kontroll och hänsyn till de risker som är förenade med sammanställningen av nationalräkenskaperna, en bedömning av systemen för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren och principen om kostnadseffektivitet.

| 4.36 | Kommissionen har upprättat en fullständig ram för BNI-validering som grundar sig huvudsakligen på verifiering och förbättring av tillförlitligheten och lämpligheten hos de källor och metoder som används vid BNI-sammanställningen och av dessa källors och metoders förenlighet med Europeiska nationalräkenskapssystemet, med beaktande av riskanalysen. Kommissionen anser att detta förfaringssätt är nödvändigt för att dra slutsatser om huruvida BNI är tillförlitligt, jämförbart och uttömmande, i överensstämmelse med bestämmelserna (inklusive principen om kostnadseffektivitet) i BNI-förordningen. Dessutom började kommissionen att tillämpa direkt verifiering 2007 (se svaret på punkt 4.28). Beträffande de nationella övervaknings- och kontrollsystemen har kommissionen tagit hänsyn till revisionsrättens synpunkter, och främjar särskilt utveckling och spridning av bästa praxis, såsom beskrivs i svaren på punkt 4.24. |
| --- | --- |

4.36

---

(1)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 105/2009 av den 26 januari 2009 om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EUT L 36, 5.2.2009, s. 1).

(2)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  Tjeckien, Grekland och Nederländerna.

(4)  Artikel 20 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1).

(5)  Artikel 4 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003: BNI-förordningen (EUT L 181, 19.7.2003, s. 1).

(6)  Belgien, Italien, Luxemburg och Polen.

(7)  När tullar och avgifter inte har betalats och ingen säkerhet har ställts, eller när säkerhet har ställts men invändningar har rests mot fastställda anspråk, kan medlemsstaterna hålla inne dessa medel genom att bokföra dem på ett särskilt konto (”B”-räkenskaperna).

(8)  Tjeckien, Grekland och Nederländerna.

(9)  Tjeckien och Grekland.

(10)  Punkt 4.18 (fotnot 21) i årsrapporten för budgetåret 2006.

(11)  Punkt 3.15 i årsrapporten för budgetåret 2004, punkt 4.22 i årsrapporten för budgetåret 2005, punkt 4.18 (fotnot 23) i årsrapporten för budgetåret 2006 och punkt 4.19 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(12)  Storbritanniens nationella revisionsorgan: HM Revenue and Customs: The Control and Facilitation of Imports, av den 7 november 2008. (http://www.nao.org.uk/publications/0708/hmrc_import_control.aspx).

(13)  Rådets direktiv 2006/69/EG (EUT L 221, 12.8.2006, s. 9) och rådets direktiv 2006/112/EG (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1) (momsdirektivet).

(14)  Rådets direktiv 2006/69/EG (EUT L 221, 12.8.2006, s. 9).

(15)  Rådets direktiv 2006/112/EG (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1) (momsdirektivet).

(16)  I enlighet med överträdelseförfarandet: artikel 226 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

(17)  Ärende nr 2004/4282 (Finland), som skulle kunna leda till en minskning av de egna medlen från moms, nr 2005/4756 (Storbritannien) och nr 2005/5051 (Frankrike) utan effekt. Se även
  bilaga 4.2
  för uppföljningen av en liknande iakttagelse från 2007.

(18)  Kommissionen har fastställt handläggningstiden till högst ett år (se KOM(2002) 141).

(19)  Enligt artikel 12 i rådets förordning (EEG, Eutratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (EGT L 155, 7.6.1989, s. 9) ska kommissionen vart tredje år förelägga parlamentet och rådet en rapport om de förfaranden som tillämpas i medlemsstaterna för att registrera skattskyldiga och för att bestämma och uppbära moms samt om det närmare innehållet i och resultatet av deras momskontrollsystem. Medlemsstaterna är skyldiga att lämna nödvändiga uppgifter om dessa förfaranden till kommissionen.

(20)  I artikel 10.7 i rådets förordning (EG, Euratom) 1150/2000 fastställs att efter den 30 september det fjärde året efter ett givet budgetår ska förändringar av bruttonationalinkomsten inte längre beaktas, såvida inte rättelserna avser punkter som har anmälts inom denna tid av kommissionen eller den berörda medlemsstaten. Dessa punkter kallas reservationer.

(21)  Enligt artikel 3 i BNI-förordningen ska medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med en förteckning över de förfaranden och statistiska grunduppgifter som används för att beräkna BNI och dess komponenter enligt ENS 95.

(22)  Se punkterna 3.47–3.49 i årsrapporten för budgetåret 2004. Se punkterna 4.23–4.25 i årsrapporten för budgetåret 2005.

(23)  En allmän reservation gäller alla uppgifter från en medlemsstat.

(24)  En särskild reservation gäller specifika delar i BNI-förteckningen.

(25)  Dessa utestående reservationer gäller Grekland och Storbritannien och beror antingen på att inaktuella källor har legat till grund för vissa beräkningar eller på aspekter som rör metoder och sammanställning.

(26)  Punkt 4.35 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(27)  Utom Bulgarien och Rumänien, vilkas tidsfrist är den 31 december 2009. Luxemburg och Österrike har ännu inte skickat sina processtabeller.

(28)  Rådet upprepade i sin rekommendation om ansvarsfrihet för 2007 uppmaningen till kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna fortsätta sina ansträngningar för att se till att reservationerna hävs inom rimlig tid.

(29)  I domen anges (punkterna 37–39) följande: ”Det framgår av artiklarna 2 och 22 i sjätte direktivet och av artikel 10 EG att varje medlemsstat är skyldig att vidta alla rättsliga och administrativa åtgärder som krävs för att mervärdesskatten inom dess territorium ska kunna uppbäras i sin helhet ... Medlemsstaterna har i detta avseende en viss handlingsfrihet, bland annat vad gäller det sätt på vilket de medel som de förfogar över ska användas ... Denna handlingsfrihet är dock begränsad genom skyldigheten att säkerställa en effektiv uppbörd av gemenskapens egna medel och genom skyldigheten att inte skapa väsentliga skillnader i behandlingen av de skattskyldiga personerna, vare sig inom en enskild medlemsstat eller mellan medlemsstaterna ... Denna princip ska iakttas för alla åtgärder som medlemsstaterna vidtar för uppbörd av mervärdesskatt.”.

BILAGA 4.1

GRANSKNINGSRESULTAT

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek (inkomster på kommissionsnivå)

| År | Antal granskade transaktioner
   (1) |
| --- | --- |
| 2008 | 60 |
| 2007 | 66 |

År

Antal granskade transaktioner
   (1)

2008

60

2007

66

1.2 —   Urvalets struktur (inkomster på kommissionsnivå)

| Granskad transaktionstyp | 2008 |
| --- | --- |
| Traditionella egna medel
   (1) | Moms/BNI | Övrigt | Totalt |
| Betalningskrav | 10 % | 78 % | 12 % | 100 % |

Granskad transaktionstyp

2008

Traditionella egna medel
   (1)

Moms/BNI

Övrigt

Totalt

Betalningskrav

10 %

78 %

12 %

100 %

DEL 2:   SAMLAD BEDÖMNING AV SYSTEMEN FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2.1 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| Inkomsttyp | Nyckelinternkontroll (kommissionen) | Nyckelinternkontroller i den nationella tullövervakningen / sammanställning av nationalräkenskaperna i de granskade medlemsstaterna | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- |
| Kommissionens kontroller i medlemsstaterna | Kommissionens skrivbords-granskningar | Förvaltning av inkomster | Förvaltning av reservationer |
| Traditionella egna medel | | | | e.t. | (3) | | |
| Moms | | | | | e.t. | |
| BNI | | | | (2) | | | |

Inkomsttyp

Nyckelinternkontroll (kommissionen)

Nyckelinternkontroller i den nationella tullövervakningen / sammanställning av nationalräkenskaperna i de granskade medlemsstaterna

Samlad bedömning

Kommissionens kontroller i medlemsstaterna

Kommissionens skrivbords-granskningar

Förvaltning av inkomster

Förvaltning av reservationer

Traditionella egna medel

e.t.

(3)

Moms

e.t.

BNI

(2)

| Samlad bedömning
   (4) | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Teckenförklaring: | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Inte ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Samlad bedömning
   (4)

2008

2007

Teckenförklaring:

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Inte ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

---

(1)  Arbetet inbegrep granskning av sammanställningen av den månatliga rapporten och räkenskaperna i den berörda medlemsstaten. Ett slumpmässigt urval på ytterligare 30 importdeklarationer granskades i var och en av de tre medlemsstater som besöktes (se punkt 4.5).

(2)  Det arbete som kommissionen utför för att göra det möjligt att häva BNI-reservationer är inte alltid tillräckligt för att uppnå rimlig säkerhet om de ändrade uppgifternas riktighet (punkterna 4.27 och 4.35).

(3)  När det gäller traditionella egna medel finns det en risk för att antalet fysiska kontroller vid import är för lågt och att revisioner efter klarering inte kan kompensera för detta (punkterna 4.15 och 4.16).

(4)  Se den begränsning av revisionsarbetets inriktning och omfattning som anges i punkterna 4.4 och 4.7 (punkterna 4.4 och 4.9 när det gäller 2007).

Teckenförklaring:

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Inte ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Inte ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

BILAGA 4.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE DAS-IAKTTAGELSER

| Revisionsrättens iakttagelser | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditionella egna medel: potentiella tullar som kommissionen och Tyskland diskuterar |
| I punkt 3.23 i årsrapporten för 2004 påpekade revisionsrätten att Tyskland 2003 hade strukit poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro i sina B-räkenskaper utan att ge en fullständig förklaring till minskningen.
  År 2005 uppgav revisionsrätten att en diskussion fortfarande pågick mellan kommissionen och Tyskland om 22,7 miljoner euro i potentiella tullar. | Beloppet på 22,7 miljoner euro diskuterades fortfarande 2007 och 2008. Kommissionen har bett Tyskland att lämna uppgifter om fördelningen mellan skulder för vilka säkerheter har ställts och skulder för vilka ingen säkerhet har ställts i B-räkenskaperna för 2005 och 2006 och använda dessa uppgifter till att bedöma vilken säkerhet som de kan bidra till när det gäller vilka belopp som slutligen sannolikt kommer att återvinnas. | Det slutliga belopp som ska återvinnas bör fastställas snarast, så att denna fråga kan lösas slutgiltigt. | Kommissionens rapport om inspektionen under 2007 i denna komplicerade fråga diskuterades vid sammanträdet i december 2008 i rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel. Som en uppföljning behövde kommissionen begära ytterligare klargöranden rörande ett litet antal av de ingående transaktionerna. Kommissionen ser fram emot att dra sina slutliga slutsatser när svaren har mottagits. |
| Egna medel från moms: förseningar när det gäller överträdelseförfarandet |
| I årsrapporten för 2007 påpekade revisionsrätten att av tre ärenden, från 2003–2005 (varav ett med inverkan på egna medel) hade inget förts vidare till domstolen vid utgången av 2007, trots att ett beslut att göra det hade fattats i juni 2007 (punkt 4.24). | Dessa fall fördes slutligen vidare till domstolen i april, juni och november 2008. | Revisionsrätten upprepar att kommissionen bör påskynda behandlingen av ärenden och förvaltningen av överträdelseförfarandet, så att talan kan väckas vid domstolen inom föreskrivna tidsfrister. | Kommissionen ändrade sina förfaranden för att möjliggöra ett snabbare beslutsfattande och därmed minska sådana förseningar som uppkommer när meddelanden från medlemsstaterna inkommer strax innan nästa steg i ett förfarande ska tas. Ett snabbare beslutsfattande gör det möjligt att föra ärenden framåt så snart de nya uppgifterna analyserats. Om eventuell inverkan på egna medel konstateras, vidtar kommissionen lämpliga åtgärder genom att göra reservationer.


  Det rättsliga ramen i medlemsstaterna är ofta detaljrik och komplicerad, vilket gör en ingående analys nödvändig. Kommissionen fäster särskild uppmärksamhet vid att förbereda ärenden som gäller tolkning av gemenskapslagstiftningen om indirekt beskattning. |
| Egna medel från BNI: revideringspolicy (inbegripet uppföljningen av den grekiska revideringen) |
| I årsrapporten för 2006 gjorde revisionsrätten iakttagelser om revideringen av de grekiska BNI-uppgifterna (punkterna 4.24–4.26) och rekommenderade i punkt 4.32 kommissionen att framför allt






  a) | fastställa regler för hur medlemsstaterna ska meddela BNI-revideringar, så att kommissionen och BNI-kommittén förvarnas om större revideringar, |

Revisionsrättens iakttagelser

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Traditionella egna medel: potentiella tullar som kommissionen och Tyskland diskuterar

I punkt 3.23 i årsrapporten för 2004 påpekade revisionsrätten att Tyskland 2003 hade strukit poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro i sina B-räkenskaper utan att ge en fullständig förklaring till minskningen.

År 2005 uppgav revisionsrätten att en diskussion fortfarande pågick mellan kommissionen och Tyskland om 22,7 miljoner euro i potentiella tullar.

Beloppet på 22,7 miljoner euro diskuterades fortfarande 2007 och 2008. Kommissionen har bett Tyskland att lämna uppgifter om fördelningen mellan skulder för vilka säkerheter har ställts och skulder för vilka ingen säkerhet har ställts i B-räkenskaperna för 2005 och 2006 och använda dessa uppgifter till att bedöma vilken säkerhet som de kan bidra till när det gäller vilka belopp som slutligen sannolikt kommer att återvinnas.

Det slutliga belopp som ska återvinnas bör fastställas snarast, så att denna fråga kan lösas slutgiltigt.

Kommissionens rapport om inspektionen under 2007 i denna komplicerade fråga diskuterades vid sammanträdet i december 2008 i rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel. Som en uppföljning behövde kommissionen begära ytterligare klargöranden rörande ett litet antal av de ingående transaktionerna. Kommissionen ser fram emot att dra sina slutliga slutsatser när svaren har mottagits.

Egna medel från moms: förseningar när det gäller överträdelseförfarandet

I årsrapporten för 2007 påpekade revisionsrätten att av tre ärenden, från 2003–2005 (varav ett med inverkan på egna medel) hade inget förts vidare till domstolen vid utgången av 2007, trots att ett beslut att göra det hade fattats i juni 2007 (punkt 4.24).

Dessa fall fördes slutligen vidare till domstolen i april, juni och november 2008.

Revisionsrätten upprepar att kommissionen bör påskynda behandlingen av ärenden och förvaltningen av överträdelseförfarandet, så att talan kan väckas vid domstolen inom föreskrivna tidsfrister.

Kommissionen ändrade sina förfaranden för att möjliggöra ett snabbare beslutsfattande och därmed minska sådana förseningar som uppkommer när meddelanden från medlemsstaterna inkommer strax innan nästa steg i ett förfarande ska tas. Ett snabbare beslutsfattande gör det möjligt att föra ärenden framåt så snart de nya uppgifterna analyserats. Om eventuell inverkan på egna medel konstateras, vidtar kommissionen lämpliga åtgärder genom att göra reservationer.

Det rättsliga ramen i medlemsstaterna är ofta detaljrik och komplicerad, vilket gör en ingående analys nödvändig. Kommissionen fäster särskild uppmärksamhet vid att förbereda ärenden som gäller tolkning av gemenskapslagstiftningen om indirekt beskattning.

Egna medel från BNI: revideringspolicy (inbegripet uppföljningen av den grekiska revideringen)

I årsrapporten för 2006 gjorde revisionsrätten iakttagelser om revideringen av de grekiska BNI-uppgifterna (punkterna 4.24–4.26) och rekommenderade i punkt 4.32 kommissionen att framför allt

a)

fastställa regler för hur medlemsstaterna ska meddela BNI-revideringar, så att kommissionen och BNI-kommittén förvarnas om större revideringar,

| b) | införa en samordnad policy för revidering av nationella räkenskapsuppgifter med krav på regelbunden riktmärkning, |
| --- | --- |

b)

införa en samordnad policy för revidering av nationella räkenskapsuppgifter med krav på regelbunden riktmärkning,

| c) | se till att slutsatserna från kontrollen av Greklands förteckning finns tillgängliga i tid så att de rättade uppgifterna kan tas med i räkenskaperna för budgetåret 2007. |
| --- | --- |

c)

se till att slutsatserna från kontrollen av Greklands förteckning finns tillgängliga i tid så att de rättade uppgifterna kan tas med i räkenskaperna för budgetåret 2007.

I årsrapporten för 2007 noterade revisionsrätten de framsteg som gjorts av kommissionen och det ytterligare arbete som krävdes, i samarbete med medlemsstaterna, för att genomföra de ovannämnda rekommendationerna (bilaga 4.2 och punkterna 4.28–4.32).

| a) | Efter mottagandet av de första förhandsmeddelandena om medlemsstaternas större revideringar, införde kommissionen ett system för att övervaka tillämpningen av de riktlinjer som föreslagits av kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik (CMFB). |
| --- | --- |

a)

Efter mottagandet av de första förhandsmeddelandena om medlemsstaternas större revideringar, införde kommissionen ett system för att övervaka tillämpningen av de riktlinjer som föreslagits av kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik (CMFB).

| b) | Vid CMFB:s möte i juli 2008 föreslog Eurostat en harmoniserad revideringspolicy för nationalräkenskaper på europeisk nivå och redogjorde för de huvudaspekter som borde övervägas och analyseras vid införandet av en gemensam revideringspolicy.
  Vid CMFB:s möte i februari 2009 presenterade Eurostat, med utgångspunkt från enkätsvar som lämnats av 17 medlemsstater, en första översikt över nationell revideringspraxis vid sammanställningen av nationalräkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

Vid CMFB:s möte i juli 2008 föreslog Eurostat en harmoniserad revideringspolicy för nationalräkenskaper på europeisk nivå och redogjorde för de huvudaspekter som borde övervägas och analyseras vid införandet av en gemensam revideringspolicy.

Vid CMFB:s möte i februari 2009 presenterade Eurostat, med utgångspunkt från enkätsvar som lämnats av 17 medlemsstater, en första översikt över nationell revideringspraxis vid sammanställningen av nationalräkenskaperna.

| c) | År 2008 lämnade Grekland en fullständig BNI-enkät och BNI-kvalitetsrapport. |
| --- | --- |

c)

År 2008 lämnade Grekland en fullständig BNI-enkät och BNI-kvalitetsrapport.

I avvaktan på att kontrollen av de underliggande beräkningarna ska avslutas hade kommissionen vid utgången av 2008 inte hävt de sju särskilda reservationerna för BNI-uppgifter avseende perioden 1995–2001.

| a) | Det övervakningssystem som kommissionen tillämpar bör bedömas så snart som alla steg i kommunikationsprocessen har tillämpats och de första stora revideringarna av nationalräkenskaperna har gjorts. |
| --- | --- |

a)

Det övervakningssystem som kommissionen tillämpar bör bedömas så snart som alla steg i kommunikationsprocessen har tillämpats och de första stora revideringarna av nationalräkenskaperna har gjorts.

| b) | Trots de framsteg som har gjorts, krävs ytterligare arbete av kommissionen och medlemsstaterna för att en gemensam revideringspolicy ska kunna införas i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

b)

Trots de framsteg som har gjorts, krävs ytterligare arbete av kommissionen och medlemsstaterna för att en gemensam revideringspolicy ska kunna införas i Europeiska unionen.

| c) | Kommissionen bör avsluta sin kontroll under 2009 av de grekiska BNI-uppgifterna, i samarbete med de grekiska myndigheterna, så att den kan häva de återstående särskilda reservationerna. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen bör avsluta sin kontroll under 2009 av de grekiska BNI-uppgifterna, i samarbete med de grekiska myndigheterna, så att den kan häva de återstående särskilda reservationerna.

| a) | Kommissionen övervakar kontinuerligt tillämpningen av CMFB-riktlinjerna, särskilt genom att regelbundet erinra medlemsstaterna om dessa riktlinjer i BNI-kommittén. Resultaten hittills har varit positiva, vilket motiverar en fortsättning av detta förfaringssätt. Med beaktande av revisionsrättens synpunkter kommer kommissionen även att göra en allmän bedömning av övervakningssystemet efter det att de första stora nationalräkenskapsrevisionerna har utförts. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kommissionen fortsätter arbetet och diskussionerna med medlemsstaterna om en gemensam revideringspolicy i EU, med beaktande av revisionsrättens synpunkter. |
| --- | --- |

b)

| c) | Sex av totalt elva reservationer upphävdes i juli 2009. Kommissionen fortsätter samarbetet med de grekiska myndigheterna för att kunna häva den återstående särskilda reservationen. |
| --- | --- |

c)

---

KAPITEL 5

Jordbruk och naturresurser

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser

Revisionens inriktning och omfattning

Transaktionernas korrekthet

Jordbruk och landsbygdens utveckling

Miljö, fiske och havsfrågor samt hälsa och konsumentskydd

Systemens ändamålsenlighet

Politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling

System som gäller transaktionernas korrekthet

System som gäller återkrav och finansiella korrigeringar

Politikområdena miljö, fiske och havsfrågor och hälsa och konsumentskydd

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 5.1. | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser, som innefattar följande politikområden: 05 – Jordbruk och landsbygdens utveckling, 07 – Miljö, 11 – Fiske och havsfrågor och 17 – Hälsa och konsumentskydd. Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har använts finns i
  tabell 5.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

5.1.

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser, som innefattar följande politikområden: 05 – Jordbruk och landsbygdens utveckling, 07 – Miljö, 11 – Fiske och havsfrågor och 17 – Hälsa och konsumentskydd. Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har använts finns i
  tabell 5.1
  .

Tabell 5.1 —   Jordbruk och naturresurser – Betalningar per politikområde

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2008 | Budgetförvaltningsmetod |
| 5 | Jordbruk och landsbygdens utveckling | Administrativa utgifter (38) | 124 | Direkt central |
| Interventioner på jordbruksområdet | 5 442 | Delad |
| Direktstöd | 37 569 | Delad |
| Landsbygdens utveckling | 10 527 | Delad |
| Föranslutningsåtgärder | 144 | Delad |
| Övrigt | –3 | Delad |
| | 53 803 | |
| 7 | Miljö | Administrativa utgifter (38) | 82 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 182 | Direkt central/Indirekt central |
| | 264 | |
| 11 | Fiske och havsfrågor | Administrativa utgifter (38) | 38 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 841 | Central/Delad |
| | 879 | |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | Administrativa utgifter (38) | 102 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 413 | Direkt central/Indirekt central |
| | 515 | |
| Totala administrativa utgifter | 346 | |
| Totala driftsutgifter | 55 115 | |
| Totala betalningar för året | 55 461 | |
| Totala åtaganden för året | 59 964 | |
| Källa: Europeiska gemenskapernas årsredovisning för budgetåret 2008 (bilaga B). |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2008

Budgetförvaltningsmetod

5

Jordbruk och landsbygdens utveckling

Administrativa utgifter (38)

124

Direkt central

Interventioner på jordbruksområdet

5 442

Delad

Direktstöd

37 569

Delad

Landsbygdens utveckling

10 527

Delad

Föranslutningsåtgärder

144

Delad

Övrigt

–3

Delad

53 803

7

Miljö

Administrativa utgifter (38)

82

Direkt central

Driftsutgifter

182

Direkt central/Indirekt central

264

11

Fiske och havsfrågor

Administrativa utgifter (38)

38

Direkt central

Driftsutgifter

841

Central/Delad

879

17

Hälsa och konsumentskydd

Administrativa utgifter (38)

102

Direkt central

Driftsutgifter

413

Direkt central/Indirekt central

515

Totala administrativa utgifter

346

Totala driftsutgifter

55 115

Totala betalningar för året

55 461

Totala åtaganden för året

59 964

Källa: Europeiska gemenskapernas årsredovisning för budgetåret 2008 (bilaga B).

| 5.2. | Enligt fördraget har kommissionen det övergripande ansvaret för genomförandet av EU-budgeten. När det gäller så gott som samtliga utgifter för politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling används delad förvaltning vilket innebär att genomförandet av budgeten delegeras till medlemsstaterna. För genomförandet av budgeten inom de övriga politikområdena används direkt förvaltning genom kommissionen, med undantag för Europeiska fiskerifonden där budgeten genomförs med delad förvaltning på grundval av fleråriga program. |
| --- | --- |

5.2.

Enligt fördraget har kommissionen det övergripande ansvaret för genomförandet av EU-budgeten. När det gäller så gott som samtliga utgifter för politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling används delad förvaltning vilket innebär att genomförandet av budgeten delegeras till medlemsstaterna. För genomförandet av budgeten inom de övriga politikområdena används direkt förvaltning genom kommissionen, med undantag för Europeiska fiskerifonden där budgeten genomförs med delad förvaltning på grundval av fleråriga program.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser

| 5.3. | Gemenskapsbudgetens finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken kanaliseras främst genom två fonder (1): Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), för finansiering av marknadsåtgärder och direktstöd, och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), för finansiering av program för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

5.3.

Gemenskapsbudgetens finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken kanaliseras främst genom två fonder (1): Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), för finansiering av marknadsåtgärder och direktstöd, och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), för finansiering av program för landsbygdsutveckling.

| 5.4. | De viktigaste åtgärderna som finansieras genom EGFJ är följande:






  — | ”Systemet med samlat gårdsstöd” (stödordning för direktstöd): Systemet med samlat gårdsstöd infördes för att man skulle bryta sambandet mellan jordbruksproduktion och betalningar till jordbrukare (”frikoppling”). För att kvalificera sig för det samlade gårdsstödet måste jordbrukare först få ”stödrättigheter” och de nationella myndigheterna har beräknat hur många stödrättigheter varje enskild jordbrukare ska få och hur mycket dessa ska vara värda enligt en av de modeller som finns inom gemenskapslagstiftningen (2). Varje stödrättighet, tillsammans med en hektar av stödberättigande mark (3)som redovisas av jordbrukaren, ger rätt till en betalning inom systemet med samlat gårdsstöd. Det samlade gårdsstödet har ökat i betydelse och stod 2008 för utgifter på 28 234 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

5.4.

De viktigaste åtgärderna som finansieras genom EGFJ är följande:

—

”Systemet med samlat gårdsstöd” (stödordning för direktstöd): Systemet med samlat gårdsstöd infördes för att man skulle bryta sambandet mellan jordbruksproduktion och betalningar till jordbrukare (”frikoppling”). För att kvalificera sig för det samlade gårdsstödet måste jordbrukare först få ”stödrättigheter” och de nationella myndigheterna har beräknat hur många stödrättigheter varje enskild jordbrukare ska få och hur mycket dessa ska vara värda enligt en av de modeller som finns inom gemenskapslagstiftningen (2). Varje stödrättighet, tillsammans med en hektar av stödberättigande mark (3)som redovisas av jordbrukaren, ger rätt till en betalning inom systemet med samlat gårdsstöd. Det samlade gårdsstödet har ökat i betydelse och stod 2008 för utgifter på 28 234 miljoner euro.

| — | ”Systemet för enhetlig arealersättning” (stödordning för direktstöd): Med detta system betalas ett enhetligt belopp per hektar stödberättigande jordbruksmark. Stödberättigande hektar definieras som jordbruksmark som hölls i god jordbrukshävd den 30 juni 2003 (4). Den största skillnaden mellan de båda systemen är att det inom systemet för enhetlig arealersättning inte fastställs några ”stödrättigheter”. Systemet för enhetlig arealersättning tillämpas för närvarande i tio av de nya medlemsstaterna (5)och det stod 2008 för utgifter på 2 974 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

”Systemet för enhetlig arealersättning” (stödordning för direktstöd): Med detta system betalas ett enhetligt belopp per hektar stödberättigande jordbruksmark. Stödberättigande hektar definieras som jordbruksmark som hölls i god jordbrukshävd den 30 juni 2003 (4). Den största skillnaden mellan de båda systemen är att det inom systemet för enhetlig arealersättning inte fastställs några ”stödrättigheter”. Systemet för enhetlig arealersättning tillämpas för närvarande i tio av de nya medlemsstaterna (5)och det stod 2008 för utgifter på 2 974 miljoner euro.

| — | Andra ordningar för direktstöd (kopplat stöd) (6): Dessa stod för utgifter på 6 361 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Andra ordningar för direktstöd (kopplat stöd) (6): Dessa stod för utgifter på 6 361 miljoner euro.

| — | Interventioner på jordbruksområdet: De huvudsakliga åtgärderna är interventionslagring och exportbidrag. Utgifterna har minskat på senare år på grund av politiska beslut som fattats inom ramen för de nyligen genomförda reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken och också på grund av rådande marknadsförhållanden (5 442 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Interventioner på jordbruksområdet: De huvudsakliga åtgärderna är interventionslagring och exportbidrag. Utgifterna har minskat på senare år på grund av politiska beslut som fattats inom ramen för de nyligen genomförda reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken och också på grund av rådande marknadsförhållanden (5 442 miljoner euro).

| 5.5. | Endast jordbrukare har rätt till direktstöd från EU. En jordbrukare definieras som en fysisk eller juridisk person som bedriver jordbruksverksamhet. En jordbruksverksamhet definieras som produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter inbegripet skörd, mjölkning, uppfödning och hållande av djur för animalieproduktion, eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön. |
| --- | --- |

5.5.

Endast jordbrukare har rätt till direktstöd från EU. En jordbrukare definieras som en fysisk eller juridisk person som bedriver jordbruksverksamhet. En jordbruksverksamhet definieras som produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter inbegripet skörd, mjölkning, uppfödning och hållande av djur för animalieproduktion, eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön.

| 5.6. | Enligt EU-lagstiftningen ska medlemsstaterna fastställa minimikrav för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. När det gäller gräsmark fastställs normer i EU-lagstiftningen om minsta täthet för betesdjur och/eller lämpliga betessystem för att säkerställa en lägsta hävdnivå och undvika försämring av livsmiljöer. |
| --- | --- |

5.6.

Enligt EU-lagstiftningen ska medlemsstaterna fastställa minimikrav för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. När det gäller gräsmark fastställs normer i EU-lagstiftningen om minsta täthet för betesdjur och/eller lämpliga betessystem för att säkerställa en lägsta hävdnivå och undvika försämring av livsmiljöer.

| 5.6. | Inom ramen för ”hälsokontrollen” beslutades att tätheten för betesdjur från och med den 1 januari 2009 skulle vara frivillig. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kravet på att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön fastställs i samband med tvärvillkoren som gäller för både systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning. Om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inte iakttas ska direktstödet minskas eller dras in enligt tvärvillkoren (7). |
| --- | --- |

5.7.

Kravet på att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön fastställs i samband med tvärvillkoren som gäller för både systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning. Om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inte iakttas ska direktstödet minskas eller dras in enligt tvärvillkoren (7).

| 5.8. | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) finansierar utgifterna för landsbygdsutveckling som täcker ett stort antal åtgärder såsom miljöprogram för jordbruk, kompensationsbidrag för jordbruk i mindre gynnade områden, investeringar i gårdar samt infrastruktur i landsbygdsområden (10 527 miljoner euro). |
| --- | --- |

5.8.

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) finansierar utgifterna för landsbygdsutveckling som täcker ett stort antal åtgärder såsom miljöprogram för jordbruk, kompensationsbidrag för jordbruk i mindre gynnade områden, investeringar i gårdar samt infrastruktur i landsbygdsområden (10 527 miljoner euro).

| 5.9. | Politikområdena miljö, fiske och havsfrågor och hälsa och konsumentskydd förvaltas av kommissionen inom särskilda kontrollsystem. De täcker åtgärder till förmån för folkhälsa, miljö, djurs välbefinnande och konsumentskydd samt internationella fiskeavtal och Europeiska fiskerifonden (1 658 miljoner euro). |
| --- | --- |

5.9.

Politikområdena miljö, fiske och havsfrågor och hälsa och konsumentskydd förvaltas av kommissionen inom särskilda kontrollsystem. De täcker åtgärder till förmån för folkhälsa, miljö, djurs välbefinnande och konsumentskydd samt internationella fiskeavtal och Europeiska fiskerifonden (1 658 miljoner euro).

Revisionens inriktning och omfattning

| 5.10. | För att uppnå säkerhet om huruvida de transaktioner som ligger till grund för EU:s räkenskaper är lagliga och korrekta granskade revisionsrätten ett representativt statistiskt urval av 204 transaktioner som täcker samtliga utgifter som behandlas i detta kapitel (se punkt 5.1) och bedömde systemen för övervakning och kontroll. En beskrivning av DAS-revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod finns i kapitel 1. |
| --- | --- |

5.10.

För att uppnå säkerhet om huruvida de transaktioner som ligger till grund för EU:s räkenskaper är lagliga och korrekta granskade revisionsrätten ett representativt statistiskt urval av 204 transaktioner som täcker samtliga utgifter som behandlas i detta kapitel (se punkt 5.1) och bedömde systemen för övervakning och kontroll. En beskrivning av DAS-revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod finns i kapitel 1.

| 5.11. | Revisionsrätten undersökte tillförlitligheten hos de system för övervakning och kontroll som gäller ersättningsanspråk inom EGFJ vid utvalda utbetalande organ i fyra medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning – Bulgarien, Estland, Polen och Rumänien – och i fyra medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd – Belgien (regionen Vallonien), Spanien (Katalonien), Slovenien och Storbritannien (Skottland). Det bör påpekas att 2008 var det första hela tillämpningsåret på jordbruksområdet för Bulgarien och Rumänien. När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling granskade revisionsrätten systemen för övervakning och kontroll i Tjeckien, Irland, Grekland, Spanien, Italien, Ungern och Portugal. Revisionsrätten granskade även de system för övervakning och kontroll som gäller Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

5.11.

Revisionsrätten undersökte tillförlitligheten hos de system för övervakning och kontroll som gäller ersättningsanspråk inom EGFJ vid utvalda utbetalande organ i fyra medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning – Bulgarien, Estland, Polen och Rumänien – och i fyra medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd – Belgien (regionen Vallonien), Spanien (Katalonien), Slovenien och Storbritannien (Skottland). Det bör påpekas att 2008 var det första hela tillämpningsåret på jordbruksområdet för Bulgarien och Rumänien. När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling granskade revisionsrätten systemen för övervakning och kontroll i Tjeckien, Irland, Grekland, Spanien, Italien, Ungern och Portugal. Revisionsrätten granskade även de system för övervakning och kontroll som gäller Europeiska fiskerifonden.

| 5.12. | Dessutom granskade revisionsrätten 62 av de attesterande organens intyg och rapporter om 57 utbetalande organ (8). När det gällde ytterligare åtta utbetalande organ med intyg med reservation undersöktes grunderna för reservationen. |
| --- | --- |

5.12.

Dessutom granskade revisionsrätten 62 av de attesterande organens intyg och rapporter om 57 utbetalande organ (8). När det gällde ytterligare åtta utbetalande organ med intyg med reservation undersöktes grunderna för reservationen.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 5.13. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att de uppskattade totala felprocenten för betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet som helhet ligger något under väsentlighetsgränsen på 2 %. Felnivån är fortfarande högre för utgifter för landsbygdsutveckling än för EGFJ, även om den uppskattade felprocenten är lägre än under tidigare år. |
| --- | --- |

5.13.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att de uppskattade totala felprocenten för betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet som helhet ligger något under väsentlighetsgränsen på 2 %. Felnivån är fortfarande högre för utgifter för landsbygdsutveckling än för EGFJ, även om den uppskattade felprocenten är lägre än under tidigare år.

| 5.13. | Kommissionen välkomnar den positiva övergripande bedömningen och delar revisionsrättens åsikt att utgifterna för landsbygdsutveckling uppvisar en högre förekomst av fel men noterar med tillfredsställelse att felfrekvensen på det här området minskar. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Av de 204 transaktioner som granskades innehöll 66 transaktioner (32 %) fel. 45 (48 %) av felen var kvantifierbara och gällde framför allt stödberättigande och riktighet. Resultatet av den urvalsbaserade granskningen presenteras i
  bilaga 5.1
  . Revisionsrättens klassificering av fel förklaras i kapitel 1. Nedan finns exempel på de olika typer av fel som påträffades. |
| --- | --- |

5.14.

Av de 204 transaktioner som granskades innehöll 66 transaktioner (32 %) fel. 45 (48 %) av felen var kvantifierbara och gällde framför allt stödberättigande och riktighet. Resultatet av den urvalsbaserade granskningen presenteras i
  bilaga 5.1
  . Revisionsrättens klassificering av fel förklaras i kapitel 1. Nedan finns exempel på de olika typer av fel som påträffades.

| 5.15. | Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören vid generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling innehåller reservationer när det gäller utgifterna för Sapardprogrammet i Bulgarien och Rumänien och åtgärderna för landsbygdsutveckling inom axel 2 (skydd och förbättring av miljön och bevarande av landskapet) (9). Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören vid generaldirektoratet för havsfrågor och fiske innehöll också en reservation som gällde utgifterna inom den gemensamma fiskeripolitiken (10). |
| --- | --- |

5.15.

Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören vid generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling innehåller reservationer när det gäller utgifterna för Sapardprogrammet i Bulgarien och Rumänien och åtgärderna för landsbygdsutveckling inom axel 2 (skydd och förbättring av miljön och bevarande av landskapet) (9). Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören vid generaldirektoratet för havsfrågor och fiske innehöll också en reservation som gällde utgifterna inom den gemensamma fiskeripolitiken (10).

Jordbruk och landsbygdens utveckling

| 5.16. | Inom EGFJ innehöll 42 (28 %) av de 151 utvalda transaktionerna fel. 30 (54 %) av felen var kvantifierbara. Inom EJFLU innehöll 17 (40 %) av de 42 utvalda transaktionerna fel. 11 (55 %) av felen var kvantifierbara. Dessa fel är dock relativt små i ekonomiska termer. |
| --- | --- |

5.16.

Inom EGFJ innehöll 42 (28 %) av de 151 utvalda transaktionerna fel. 30 (54 %) av felen var kvantifierbara. Inom EJFLU innehöll 17 (40 %) av de 42 utvalda transaktionerna fel. 11 (55 %) av felen var kvantifierbara. Dessa fel är dock relativt små i ekonomiska termer.

| 5.17. | Vid revisionen av EGFJ fann revisionsrätten fel avseende stödberättigande
   (11)i betalningar inom systemet för enhetlig arealersättning till stödmottagare som inte uppfyllde definitionen på jordbrukare eftersom de varken hade bedrivit någon jordbruksverksamhet eller hållit marken i god jordbrukshävd och bevarat miljön (se punkt 5.46). |
| --- | --- |

5.17.

Vid revisionen av EGFJ fann revisionsrätten fel avseende stödberättigande
   (11)i betalningar inom systemet för enhetlig arealersättning till stödmottagare som inte uppfyllde definitionen på jordbrukare eftersom de varken hade bedrivit någon jordbruksverksamhet eller hållit marken i god jordbrukshävd och bevarat miljön (se punkt 5.46).

| 5.17. | Kommissionen har tagit itu med den definition av jordbrukare som tas upp av revisionsrätten inom ramen för ”hälsokontrollen”. Kommissionen har föreslagit att medlemsstaterna ska utesluta sådana fysiska och juridiska personer från systemen för direktstöd vars mål med verksamheten inte är jordbruksverksamhet eller vars jordbruksverksamhet är obetydlig. Rådet har emellertid gjort denna bestämmelse frivillig för medlemsstaterna (artikel 28.2 i förordning (EG) nr 73/2009). Beträffande den fråga som revisionsrätten tar upp har, enligt den lagstiftning som var tillämplig under 2008, en fysisk eller juridisk person som bedriver jordbruksverksamhet eller håller mark i god jordbrukshävd rätt att få stöd inom systemet för enhetlig arealersättning. |
| --- | --- |

5.17.

Exempel

En stödmottagare begärde ersättning för ett antal lantbrukares räkning som utnyttjade gemensam mark som ägdes av den lokala myndigheten. Ersättningen betalades till denna stödmottagare som hävdade att han delade ersättningen med de berörda lantbrukarna proportionellt mot det antal djur som varje lantbrukare hade. Åtta skiften valdes ut och mättes, varav samtliga hade deklarerats som permanent betesmark 2007. Inte på något av dessa skiften fanns spår av att de hade utnyttjats för bete eller slagits på många år. Största delen av arealen täcktes av buskar och ormbunkar, och hög vild vegetation täckte resten. Revisionsrätten bedömde att alla skiftena var övergivna och inte berättigade till stöd.

Kommuner fick stöd inom systemet med enhetlig arealersättning för vanlig gräsmark som lokala jordbrukare använde som betesmark för sina djur. En del av marken användes för att deponera avfall.

Exempel
   (37)

Efter frikopplingen av direktstödet krävs ingen särskild jordbruksverksamhet. Det räcker med att jordbrukarna iakttar god jordbrukshävd. Enligt den tillämpliga lagstiftningen ankommer det på medlemsstaterna att definiera vad som utgör god jordbrukshävd. De berörda medlemsstaterna har fastställt kriterier för hur god jordbrukshävd iakttas, men i enlighet med EU-lagstiftningen rymmer dessa kriterier inte något krav på bete och slåtter.

En fysisk eller juridisk person som bedriver jordbruksverksamhet eller håller marken i god jordbrukshävd har rätt att erhålla stöd inom systemet för enhetlig arealersättning. Eftersom marken hölls i god jordbrukshävd, var de berörda myndigheterna berättigade till stöd inom systemet för enhetlig arealersättning.

De fall där stöd har beviljats för ej stödberättigade jordbruksarealer kommer att följas upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen. Se även kommissionens svar på punkt 5.49.

| 5.18. | När det gäller stödberättigande inom EJFLU fann revisionsrätten fall där de särskilda villkoren för stöd till miljöåtgärder på jordbruksområdet och skogsbruksåtgärder inte hade uppfyllts och fall där ersättning begärts för miljöåtgärder på jordbruksområdet för arealer som inte var stödberättigande. |
| --- | --- |

5.18.

När det gäller stödberättigande inom EJFLU fann revisionsrätten fall där de särskilda villkoren för stöd till miljöåtgärder på jordbruksområdet och skogsbruksåtgärder inte hade uppfyllts och fall där ersättning begärts för miljöåtgärder på jordbruksområdet för arealer som inte var stödberättigande.

| 5.18. | Generellt sett kommer revisionsrättens iakttagelser att följas upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen. |
| --- | --- |

5.18.

Exempel

Stöd beviljades för åtaganden om miljövänligt jordbruk som gällde att inhägna betesmark och röja en del av marken som delvis var täckt med buskar. Målet med åtgärden var att skapa större arealer för extensivt bete, eftersom koncentrationen av boskap på befintliga röjda arealer på grund av markens dåliga kvalitet och överbetning skadade återväxten. Revisionsrättens revisorer konstaterade att den areal som röjts från buskar inte helt och hållet motsvarade den areal för vilken stöd hade betalats ut och var något mindre än den totala areal som ersättningsanspråket gällde. Därför hade stödmottagaren endast rätt till ungefär 90 % av det utbetalda stödet. Dessutom tillämpas en sanktion på 18 % i detta fall.

| 5.19. | När det gäller fel avseende riktighet
   (12)inom EJFLU avsåg de flesta av de fel som revisionsrätten fann att för stora arealer hade redovisats vilket hade lett till att för stora ersättningsbelopp hade betalats ut. |
| --- | --- |

5.19.

När det gäller fel avseende riktighet
   (12)inom EJFLU avsåg de flesta av de fel som revisionsrätten fann att för stora arealer hade redovisats vilket hade lett till att för stora ersättningsbelopp hade betalats ut.

5.19.

Exempel

Ett fall där arealer hade redovisats för högt (med 35 %) berodde huvudsakligen på att jordbrukaren begärde ersättning för hela arealen i stället för den areal som faktiskt utnyttjades. Det fanns också några små icke stödberättigande arealer som borde ha räknats bort. En så stor avvikelse (8 av 23 uppmätta hektar) bör leda till att betalningen inom systemet för enhetlig arealersättning dras tillbaka.

Exempel

Brister som konstaterats i medlemsstaternas kontrollsystem rörande utbetalningar inom systemet för enhetlig arealersättning kommer att följas upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen.

| 5.20. | När det gäller riktighet fann revisionsrätten inom EJFLU fel som avsåg felaktig beräkning av stödberättigande kostnader och av det belopp som ska betalas ut, ersättningsanspråk med för högt redovisad areal och fall där det minimibelopp per hektar som anges i gemenskapsbestämmelserna inte respekterades. |
| --- | --- |

5.20.

När det gäller riktighet fann revisionsrätten inom EJFLU fel som avsåg felaktig beräkning av stödberättigande kostnader och av det belopp som ska betalas ut, ersättningsanspråk med för högt redovisad areal och fall där det minimibelopp per hektar som anges i gemenskapsbestämmelserna inte respekterades.

| 5.20. | När det gäller de upptäckta fallen av överdrift i angivelserna av arealstorlek instämmer kommissionen i revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

5.20.

Exempel

På grund av att de tillgängliga medlen enligt finansieringsplanen för det berörda programmet för landsbygdsutveckling var begränsade, kunde de nationella myndigheterna inte betala jordbrukare i mindre gynnade områden det minimibelopp per hektar som föreskrivs i gemenskapsbestämmelserna.

| 5.21. | Inom EJFLU fann revisionsrätten ett fel avseende inträffande
   (13)som berodde på att det finansierade anläggningsarbetet inte hade genomförts helt och hållet. |
| --- | --- |

5.21.

Inom EJFLU fann revisionsrätten ett fel avseende inträffande
   (13)som berodde på att det finansierade anläggningsarbetet inte hade genomförts helt och hållet.

Exempel

En av transaktionerna i urvalet gällde bidrag till en kommun för att asfaltera en liten väg. En jordbrukare vägrade emellertid att låta andra använda den del av vägen som gick över hans mark, varför ungefär 8 % av vägen inte asfalterades. Leverantören ombads i stället att asfaltera infarterna till de skiften som låg längs vägen. Eftersom projektet inte hade ändrats formellt anser revisionsrätten att kommunen trots att den hade betalat hela kostnaden för de utförda vägarbetena hade rätt till endast ungefär 90 % av det totala utbetalda bidraget.

| 5.22. | När det gäller andra typer av fel som inte avser kategorierna stödberättigande, riktighet och inträffande fann revisionsrätten inom EGFJ fall där mjölkavgift inte hade uppburits från producenterna, djurregister som inte var uppdaterade och databaser som inte fungerade. Dessutom betalades ett exportbidrag tre år för sent av en medlemsstat. Inom EJFLU kunde revisionsrätten i två medlemsstater inte fastställa gränserna för några skiften för vilka EU-bidrag hade betalats ut. Revisionsrätten konstaterar också att vissa allvarliga fel som inte kunde kvantifieras och som påtalades i årsrapporten för budgetåret 2007 fortfarande kvarstår (se
  bilaga 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.22.

När det gäller andra typer av fel som inte avser kategorierna stödberättigande, riktighet och inträffande fann revisionsrätten inom EGFJ fall där mjölkavgift inte hade uppburits från producenterna, djurregister som inte var uppdaterade och databaser som inte fungerade. Dessutom betalades ett exportbidrag tre år för sent av en medlemsstat. Inom EJFLU kunde revisionsrätten i två medlemsstater inte fastställa gränserna för några skiften för vilka EU-bidrag hade betalats ut. Revisionsrätten konstaterar också att vissa allvarliga fel som inte kunde kvantifieras och som påtalades i årsrapporten för budgetåret 2007 fortfarande kvarstår (se
  bilaga 5.2
  ).

| 5.22. | Problemen med djurregistren och databasen för identifiering och registrering av djur är kända av kommissionen och är föremål för kontroll av överensstämmelsen.

  Frågan rörande räntesubventionsordningar, som revisionsrätten tar upp i årsrapporten för 2007, har följts upp av kommissionen. Medlemsstaterna har infört ett nytt förvaltningssystem som från och med 2008 kommer att göra det lättare att spåra lån från banken till den slutliga stödmottagaren. Dessutom har kommissionen analyserat resultaten av de revisioner som medlemsstaterna nyligen genomfört för att fastställa budgetkonsekvenserna för de föregående programperioderna. |
| --- | --- |

5.22.

Frågan rörande räntesubventionsordningar, som revisionsrätten tar upp i årsrapporten för 2007, har följts upp av kommissionen. Medlemsstaterna har infört ett nytt förvaltningssystem som från och med 2008 kommer att göra det lättare att spåra lån från banken till den slutliga stödmottagaren. Dessutom har kommissionen analyserat resultaten av de revisioner som medlemsstaterna nyligen genomfört för att fastställa budgetkonsekvenserna för de föregående programperioderna.

Exempel

Enligt rådets förordning (EG) nr 1788/2003 (14)är de nationella myndigheterna skyldiga att betala mjölkavgiften och att kräva in den från producenterna. De nationella myndigheterna ska hålla inne alla uppburna belopp och eventuella dröjsmålsräntor om avgiften betalas sent. Italien betalade avgiften för alla berörda producenter (174,5 miljoner euro) men lyckades endast uppbära 21,5 miljoner euro från producenterna. I det fall som revisionsrätten granskade är producenten för närvarande betalningsskyldig för 614 157 euro plus 5 244 euro i räntor för alla regleringsår sedan 1995/96.

Exempel

Medlemsstaterna är skyldiga att betala mjölkavgiften till gemenskapsbudgeten såsom inkomst avsatt för särskilda ändamål. Italien har betalat de motsvarande beloppen, med resultat att det inte uppstått någon förlust för gemenskapsbudgeten. Dessutom vidtar Italien för närvarande återvinningsåtgärder mot de producenter som ännu inte betalat avgifter, bland annat de producenter som det hänvisas till, och tar i samband med detta ut ränta på utestående belopp i enlighet med de tillämpliga gemenskapsbestämmelserna. Det är det nationella återvinningsförfarandet som ska följas, och Italien är skyldigt att följa detta även om det leder till förseningar i återvinningen.

Miljö, fiske och havsfrågor samt hälsa och konsumentskydd

| 5.23. | När det gäller politikområdena miljö, fiske och havsfrågor samt hälsa och konsumentskydd innehöll sju (64 %) av de elva transaktionerna i urvalet fel. Fyra (24 %) av felen var kvantifierbara. |
| --- | --- |

5.23.

När det gäller politikområdena miljö, fiske och havsfrågor samt hälsa och konsumentskydd innehöll sju (64 %) av de elva transaktionerna i urvalet fel. Fyra (24 %) av felen var kvantifierbara.

| 5.23. | Beträffande hälsa och konsumentskydd instämmer inte kommissionen i revisionsrättens tolkning (se svar på punkt 5.26).

  Beträffande fiske och havsfrågor innehöll fyra av de sju transaktionerna i urvalet fel, och två av dessa fel var kvantifierbara.


  Beträffande miljö hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 5.24. |
| --- | --- |

5.23.

Beträffande fiske och havsfrågor innehöll fyra av de sju transaktionerna i urvalet fel, och två av dessa fel var kvantifierbara.

Beträffande miljö hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 5.24.

| 5.24. | När det gäller instrumentet Life (15)konstaterade revisionsrätten att det fanns brister i förfarandena för offentlig upphandling och fel i betalningar som berodde på att det saknades tillfredsställande verifierande underlag och att personalkostnaderna var felberäknade. |
| --- | --- |

5.24.

När det gäller instrumentet Life (15)konstaterade revisionsrätten att det fanns brister i förfarandena för offentlig upphandling och fel i betalningar som berodde på att det saknades tillfredsställande verifierande underlag och att personalkostnaderna var felberäknade.

| 5.24. | Revisionsrättens iakttagelser rör betalningar som inte har någon definitiv karaktär och som gjorts utifrån en rimlig försäkran om att villkoren för beviljande av dessa stöd var uppfyllda. Styrkande handlingar för de deklarerade kostnaderna granskas generellt sett inte i detta skede och krävs endast i samband med slutrapporten. Kommissionen upptäcker och åtgärdar därför vanligtvis alla eventuella fel innan den slutliga betalningen görs. |
| --- | --- |

5.24.

Exempel

I ett fall förekom inget förfarande för offentlig upphandling över huvud taget och i ett annat fall deltog ett företag i utarbetningen av upphandlingen för stödmottagarens räkning och tilldelades sedan kontraktet, trots att stödmottagaren vid juridisk rådgivning avråddes från att välja det företaget. Dessutom redovisade stödmottagaren inte räntor från förhandsfinansiering.

| 5.25. | När det gäller Europeiska fiskerifonden (EFF) upptäckte revisionsrätten icke stödberättigande kostnader för modernisering av ett fiskefartyg och icke stödberättigande kostnader för anställda vid utläggande på entreprenad. |
| --- | --- |

5.25.

När det gäller Europeiska fiskerifonden (EFF) upptäckte revisionsrätten icke stödberättigande kostnader för modernisering av ett fiskefartyg och icke stödberättigande kostnader för anställda vid utläggande på entreprenad.

| 5.25. | När kommissionen beslutade om betalningarna till de berörda medlemsstaterna var den inte medveten om de eventuella fel på slutanvändarnivå som revisionsrätten upptäckt. Kommissionen har emellertid infört en kontrollstrategi och utför efterhandsrevisioner för att kontrollera att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar på ett effektivt sätt, så att de förhindrar sådana fel. |
| --- | --- |

5.25.

Exempel

Ersättning begärdes för kostnader för utbyte av fiskeredskap vilket uttryckligen är uteslutet enligt förordningen (16).

Exempel

Kommissionen drar av icke-stödberättigande belopp från efterföljande betalningsansökningar (om det återstår några att lämna in) eller senast innan programmet avslutas.

| 5.26. | När det gäller övervakning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) översteg kostnaderna för testerna i vissa fall de tak som fastställs i lagstiftningen, och några djur var under åldersgränsen. |
| --- | --- |

5.26.

När det gäller övervakning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) översteg kostnaderna för testerna i vissa fall de tak som fastställs i lagstiftningen, och några djur var under åldersgränsen.

| 5.26. | Kommissionen anser att taket för testkostnaderna ska tillämpas på nationell nivå. |
| --- | --- |

5.26.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

Politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling

System som gäller transaktionernas korrekthet

| 5.27. | Det viktigaste systemet för kontroll av transaktionernas korrekthet när det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling är det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) (17). |
| --- | --- |

5.27.

Det viktigaste systemet för kontroll av transaktionernas korrekthet när det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling är det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) (17).

| 5.28. | IACS består i varje medlemsstat av en databas över jordbruksföretag och stödansökningar, system för identifiering av jordbruksskiften och registrering av djur samt ett register över stödrättigheter i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd. I systemet ingår flera kontroller av stödberättigande: en administrativ kontroll av alla betalningsansökningar, dubbelkontroller mot databaser för att förhindra att samma mark/djur uppges i flera betalningsansökningar och kontroller på jordbruksföretaget som utförts av de utbetalande organen och som omfattar minst 5 %. |
| --- | --- |

5.28.

IACS består i varje medlemsstat av en databas över jordbruksföretag och stödansökningar, system för identifiering av jordbruksskiften och registrering av djur samt ett register över stödrättigheter i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd. I systemet ingår flera kontroller av stödberättigande: en administrativ kontroll av alla betalningsansökningar, dubbelkontroller mot databaser för att förhindra att samma mark/djur uppges i flera betalningsansökningar och kontroller på jordbruksföretaget som utförts av de utbetalande organen och som omfattar minst 5 %.

| 5.29. | IACS täcker de två viktigaste systemen som granskades på medlemsstatsnivå och som finansieras genom EGFJ – systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning. Inom EJFLU, och framför allt miljöåtgärder inom jordbruket och mindre gynnade områden, ingår vissa grundläggande delar såsom areal och antal djur i IACS medan andra omfattas av särskilt utformade kontroller. |
| --- | --- |

5.29.

IACS täcker de två viktigaste systemen som granskades på medlemsstatsnivå och som finansieras genom EGFJ – systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning. Inom EJFLU, och framför allt miljöåtgärder inom jordbruket och mindre gynnade områden, ingår vissa grundläggande delar såsom areal och antal djur i IACS medan andra omfattas av särskilt utformade kontroller.

| 5.30. | Vid revisionen bedömde revisionsrätten 8 specifika system för övervakning och kontroll inom IACS vid de utbetalande organen inom EGFJ och 7 inom EJFLU (se punkt 5.11). |
| --- | --- |

5.30.

Vid revisionen bedömde revisionsrätten 8 specifika system för övervakning och kontroll inom IACS vid de utbetalande organen inom EGFJ och 7 inom EJFLU (se punkt 5.11).

| 5.31. | Revisionsrättens revision gällde både efterlevnaden av bestämmelserna i tillämpliga förordningar och en bedömning av om systemen för övervakning och kontroll är ändamålsenliga när det gäller att garantera transaktionernas korrekthet. Framför allt undersöktes följande delar:






  I) | Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta betalningar, inbegripet kvalitet på databaser. |
| --- | --- | --- |

5.31.

Revisionsrättens revision gällde både efterlevnaden av bestämmelserna i tillämpliga förordningar och en bedömning av om systemen för övervakning och kontroll är ändamålsenliga när det gäller att garantera transaktionernas korrekthet. Framför allt undersöktes följande delar:

I)

Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta betalningar, inbegripet kvalitet på databaser.

| II) | Kontrollsystem som baseras på kontroller på plats. |
| --- | --- |

II)

Kontrollsystem som baseras på kontroller på plats.

| III) | System som ska garantera tillämpning och kontroll av tvärvillkor. |
| --- | --- |

III)

System som ska garantera tillämpning och kontroll av tvärvillkor.

| 5.32. | Generellt sett visar resultatet av granskningen av de transaktioner i EGFJ-urvalet som passerar genom IACS att det är ett ändamålsenligt kontrollsystem. Revisionsrätten konstaterade att kontrollsystemen för fem av de åtta granskade utbetalande organen var antingen helt eller delvis ändamålsenliga. Stora brister konstaterades när det gällde hur viktiga delar av systemet tillämpades i Storbritannien (Skottland), Bulgarien och Rumänien. Följaktligen anser revisionsrätten att IACS inte är ändamålsenligt i dessa medlemsstater för att garantera betalningarnas korrekthet. När det gäller Bulgarien och Rumänien överensstämmer de resultat från nationella inspektioner som rapporterats till kommissionen (18)med revisionsrättens bedömning. |
| --- | --- |

5.32.

Generellt sett visar resultatet av granskningen av de transaktioner i EGFJ-urvalet som passerar genom IACS att det är ett ändamålsenligt kontrollsystem. Revisionsrätten konstaterade att kontrollsystemen för fem av de åtta granskade utbetalande organen var antingen helt eller delvis ändamålsenliga. Stora brister konstaterades när det gällde hur viktiga delar av systemet tillämpades i Storbritannien (Skottland), Bulgarien och Rumänien. Följaktligen anser revisionsrätten att IACS inte är ändamålsenligt i dessa medlemsstater för att garantera betalningarnas korrekthet. När det gäller Bulgarien och Rumänien överensstämmer de resultat från nationella inspektioner som rapporterats till kommissionen (18)med revisionsrättens bedömning.

| 5.32. | Kommissionen bekräftar att det förekommer brister i det integrerade administrations- och kontrollsystemet i Storbritannien (Skottland) men anser inte att dessa brister gör systemet ineffektivt av de skäl som anges nedan:






  — | Överlappningen av referensskiftena i systemet för identifiering av skiften (LPIS) är mycket begränsad, eftersom den rör endast 0,3 % av den stödberättigande marken (potentiellt 15 000 hektar av de 4,5 miljoner hektar som deklarerats). En analys av de möjliga budgetkonsekvenserna, bland annat återvinning av felaktigt utbetalda belopp för föregående period, pågår (se även kommissionens svar på punkt 5.36). |
| --- | --- | --- |

5.32.

—

Överlappningen av referensskiftena i systemet för identifiering av skiften (LPIS) är mycket begränsad, eftersom den rör endast 0,3 % av den stödberättigande marken (potentiellt 15 000 hektar av de 4,5 miljoner hektar som deklarerats). En analys av de möjliga budgetkonsekvenserna, bland annat återvinning av felaktigt utbetalda belopp för föregående period, pågår (se även kommissionens svar på punkt 5.36).

| — | När det gäller fastställande av påföljder har liknande brister konstaterats i andra medlemsstater och följs för närvarande upp av kommissionen genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen. |
| --- | --- |

—

När det gäller fastställande av påföljder har liknande brister konstaterats i andra medlemsstater och följs för närvarande upp av kommissionen genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen.

| — | Beträffande det möjliga överskridandet av Storbritanniens tak för tilldelade stödrättigheter vidtas åtgärder inom ramen för kontroll av överensstämmelsen.


  När det gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet i Bulgarien och Rumänien, tillämpades systemet under hela året för första gången budgetåret 2008, såsom revisionsrätten anger i punkt 5.11. De brister som revisionsrätten konstaterar hade redan upptäckts vid kommissionens revisioner under 2008 och rör i synnerhet kvaliteten på systemet för identifiering av jordbruksskiften och kvaliteten på kontrollerna på plats samt deras antal. Bristerna redovisades i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport 2008 och följs för närvarande upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse.


  För att åtgärda dessa brister på ett heltäckande och lämpligt sätt har de båda medlemsstaterna på begäran av kommissionen infört handlingsplaner under 2009. |
| --- | --- |

—

Beträffande det möjliga överskridandet av Storbritanniens tak för tilldelade stödrättigheter vidtas åtgärder inom ramen för kontroll av överensstämmelsen.

När det gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet i Bulgarien och Rumänien, tillämpades systemet under hela året för första gången budgetåret 2008, såsom revisionsrätten anger i punkt 5.11. De brister som revisionsrätten konstaterar hade redan upptäckts vid kommissionens revisioner under 2008 och rör i synnerhet kvaliteten på systemet för identifiering av jordbruksskiften och kvaliteten på kontrollerna på plats samt deras antal. Bristerna redovisades i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport 2008 och följs för närvarande upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

För att åtgärda dessa brister på ett heltäckande och lämpligt sätt har de båda medlemsstaterna på begäran av kommissionen infört handlingsplaner under 2009.

| 5.33. | För de sju system för övervakning och kontroll som granskades inom EJFLU konstaterade revisionsrätten att systemen är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- |

5.33.

För de sju system för övervakning och kontroll som granskades inom EJFLU konstaterade revisionsrätten att systemen är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera transaktionernas korrekthet.

| 5.34. | Revisionsrättens viktigaste granskningsresultat presenteras nedan. En översiktstabell som visar revisionsrättens bedömning per medlemsstat finns i
  bilaga 5.1
  . |
| --- | --- |

5.34.

Revisionsrättens viktigaste granskningsresultat presenteras nedan. En översiktstabell som visar revisionsrättens bedömning per medlemsstat finns i
  bilaga 5.1
  .

I)   Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta betalningar, inbegripet kvalitet på databaser

| 5.35. | Enligt lagstiftningen (19)ska administrativa kontroller göras av samtliga ansökningar om stöd och om utbetalningar, och de ska omfatta alla uppgifter som det är möjligt och lämpligt att kontrollera på administrativ väg. I möjligaste mån ska korskontroller ingå i de administrativa kontrollerna, bl.a. med data från IACS. Vid sin granskning bedömde revisionsrätten databasernas kvalitet och undersökte hur lämpliga kontrollerna var när det gäller att upptäcka anomalier och vidta korrigerande åtgärder. De största bristerna i systemen redovisas nedan. |
| --- | --- |

5.35.

Enligt lagstiftningen (19)ska administrativa kontroller göras av samtliga ansökningar om stöd och om utbetalningar, och de ska omfatta alla uppgifter som det är möjligt och lämpligt att kontrollera på administrativ väg. I möjligaste mån ska korskontroller ingå i de administrativa kontrollerna, bl.a. med data från IACS. Vid sin granskning bedömde revisionsrätten databasernas kvalitet och undersökte hur lämpliga kontrollerna var när det gäller att upptäcka anomalier och vidta korrigerande åtgärder. De största bristerna i systemen redovisas nedan.

EGFJ

| 5.36. | Systemet för identifiering av jordbruksskiften är en databas där all jordbruksmark i medlemsstaterna finns registrerad. Hur ändamålsenliga de administrativa kontrollerna är när det gäller att fastställa arealers stödberättigande beror på kvaliteten på de uppgifter som finns registrerade i systemet för identifiering av jordbruksskiften. Revisionsrätten fann betydande brister i systemet för identifiering av jordbruksskiften i två medlemsstater som allvarligt inverkar på korskontrollernas ändamålsenlighet (BG, UK). Revisionsrätten konstaterade också i en medlemsstat att korrekta tak inte användes för betalningar baserade på ortofoton (PL). I en annan medlemsstat (ES) hade icke stödberättigande arealer (delvis skogsbevuxen betesmark och/eller betesmark i bergsområden) godkänts för betalning på grund av de generösa koefficienter som tillämpades. |
| --- | --- |

5.36.

Systemet för identifiering av jordbruksskiften är en databas där all jordbruksmark i medlemsstaterna finns registrerad. Hur ändamålsenliga de administrativa kontrollerna är när det gäller att fastställa arealers stödberättigande beror på kvaliteten på de uppgifter som finns registrerade i systemet för identifiering av jordbruksskiften. Revisionsrätten fann betydande brister i systemet för identifiering av jordbruksskiften i två medlemsstater som allvarligt inverkar på korskontrollernas ändamålsenlighet (BG, UK). Revisionsrätten konstaterade också i en medlemsstat att korrekta tak inte användes för betalningar baserade på ortofoton (PL). I en annan medlemsstat (ES) hade icke stödberättigande arealer (delvis skogsbevuxen betesmark och/eller betesmark i bergsområden) godkänts för betalning på grund av de generösa koefficienter som tillämpades.

| 5.36. | När det gäller Storbritannien (Skottland) ber kommissionen att få hänvisa till sitt svar på punkt 5.32. Kommissionen säkerställer en passande uppföljning genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

  Beträffande Polen och Spanien känner kommissionen till bristerna och följer upp dem genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse.


  Beträffande Bulgarien, se nedan. |
| --- | --- |

5.36.

Beträffande Polen och Spanien känner kommissionen till bristerna och följer upp dem genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

Beträffande Bulgarien, se nedan.

Exempel

I Bulgarien innehåller systemet för identifiering av jordbruksskiften inte referensskiftenas exakta stödberättigande arealer. Varje referensskifte har klassificerats i ett av fem procentintervall för stödberättigande. Vid revisorernas besök på plats framkom att de procentintervall för stödberättigande som angavs i systemet för identifiering av jordbruksskiften inte var tillförlitliga. Den maximala stödberättigande arealen som beräknas på grundval av de procentenheter för stödberättigande som anges systemet för identifiering av jordbruksskiften fungerar dessutom inte som tak för den totala areal som godkänns för betalning. Slutligen konstaterade revisionsrätten att myndigheterna i medlemsstaterna efter ansökningsåret 2007 har överfört referensskiften från ”annan jordbruksverksamhet” och ”annan verksamhet än jordbruksverksamhet” till andra markanvändningskategorier med högre procentenheter för stödberättigande.

Exempel

När det gäller Bulgarien instämmer kommissionen i att systemet för identifiering av jordbruksskiften kräver ytterligare förbättringar. De brister som identifierats kommer att åtgärdas med hjälp av den handlingsplan som kommissionen hänvisar till i punkt 5.32.

I Storbritannien (Skottland) innehöll systemet för identifiering av jordbruksskiften mer än 12 000 överlappande referensskiften, vilket resulterade i dubbla betalningar inom det samlade gårdsstödet för ungefär 15 000 hektar.

Detta problem är högst begränsat. En analys av de möjliga budgetkonsekvenserna, bland annat återvinning av felaktigt utbetalda belopp för föregående period, pågår (se även kommissionens svar på punkt 5.32).

| 5.37. | En tillförlitlig databas över stödrättigheter är en förutsättning för korrekta betalningar inom systemet med samlat gårdsstöd till enskilda stödmottagare under det första och alla påföljande år. Det totala värdet på alla rättigheter som tilldelats jordbrukare ska ligga under de totala nationella tak som anges i EU-lagstiftningen (20). Revisionsrätten träffade på fall där det fanns olika uppgifter på nationell och regional nivå om den aktuella delen av det nationella taket (ES) och en ofullständig, felaktig och inaktuell databas över stödrättigheter (UK). |
| --- | --- |

5.37.

En tillförlitlig databas över stödrättigheter är en förutsättning för korrekta betalningar inom systemet med samlat gårdsstöd till enskilda stödmottagare under det första och alla påföljande år. Det totala värdet på alla rättigheter som tilldelats jordbrukare ska ligga under de totala nationella tak som anges i EU-lagstiftningen (20). Revisionsrätten träffade på fall där det fanns olika uppgifter på nationell och regional nivå om den aktuella delen av det nationella taket (ES) och en ofullständig, felaktig och inaktuell databas över stödrättigheter (UK).

| 5.37. | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 5.32. |
| --- | --- |

5.37.

Exempel

Storbritannien delade upp det nationella taket för tilldelning av stödrättigheter i fyra olika deltak, ett för varje regionalt utbetalande organ. Ett av de utbetalande organen överskred detta deltak med mer än 25 miljoner euro, vilket motsvarar 4 % av det skotska deltaket. Myndigheterna rapporterade att det nationella taket överskreds med bara 2,8 miljoner euro på grund av att ett annat utbetalande organ hade hållit sig långt under sitt deltak. Revisionsrätten kunde inte kontrollera det totala värdet på stödrättigheterna för detta utbetalande organ eftersom databasen är otillförlitlig – den är varken fullständig, riktig eller uppdaterad och innehåller mer än 1 200 fall av stödrättigheter med avvikelser som behöver utredas.

Exempel

Överskridandet av det nationella taket med 2,8 miljoner euro som rapporterats av de brittiska myndigheterna motsvarar 0,1 % av det nationella taket. Denna fråga följs för närvarande upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| 5.38. | När det gäller betalningarnas korrekthet upptäckte revisionsrätten stora brister i en medlemsstat vilka hade resulterat i att kommuner begärde ersättning för mark i sitt eget namn utan att vidarebetala stödet till dem som använde marken som betesmark för sina djur och höll marken i god jordbrukshävd och bevarade miljön (RO), dubbla betalningar och alltför stora betalningar samt felaktig tillämpning av begreppet ”uppenbart fel” (21)(RO). Revisionsrätten upptäckte också fel som berodde på att stödet systematiskt beräknades fel när de som ansökte om stöd deklarerade en areal som hade tagits ur produktion som underskred deras arealuttagsrättigheter eller när de som ansökte om stöd visade sig ha mindre stödberättigande hektar än vad de angett i ansökan och när de hade stödrättigheter med olika värden (BE, UK, ES, SI). |
| --- | --- |

5.38.

När det gäller betalningarnas korrekthet upptäckte revisionsrätten stora brister i en medlemsstat vilka hade resulterat i att kommuner begärde ersättning för mark i sitt eget namn utan att vidarebetala stödet till dem som använde marken som betesmark för sina djur och höll marken i god jordbrukshävd och bevarade miljön (RO), dubbla betalningar och alltför stora betalningar samt felaktig tillämpning av begreppet ”uppenbart fel” (21)(RO). Revisionsrätten upptäckte också fel som berodde på att stödet systematiskt beräknades fel när de som ansökte om stöd deklarerade en areal som hade tagits ur produktion som underskred deras arealuttagsrättigheter eller när de som ansökte om stöd visade sig ha mindre stödberättigande hektar än vad de angett i ansökan och när de hade stödrättigheter med olika värden (BE, UK, ES, SI).

| 5.38. | När det gäller frågan om kommuner som erhåller betalning inom systemet för enhetlig arealersättning hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 5.17.

  Rörande frågan om dubbla och alltför stora betalningar i Rumänien har landets utbetalande organ kvantifierat problemet och vidtar åtgärder för att åtgärda problemet inom ramen för sin handlingsplan. Kommissionen anser dessutom att Rumänien under 2007 tillämpade begreppet ”uppenbart fel” korrekt.


  Problemen rörande beräkningen av betalningarna i Spanien, Slovenien och Storbritannien är kända för kommissionen och redan föremål för kontroll av överensstämmelse.


  Beträffande Belgien visar den mottagna informationen att beräkningen av stöd i de fall som revisionsrätten hänvisar till medförde sådana avvikelser i de beviljade stödbeloppen som inte inverkade menligt på gemenskapens budget. |
| --- | --- |

5.38.

Rörande frågan om dubbla och alltför stora betalningar i Rumänien har landets utbetalande organ kvantifierat problemet och vidtar åtgärder för att åtgärda problemet inom ramen för sin handlingsplan. Kommissionen anser dessutom att Rumänien under 2007 tillämpade begreppet ”uppenbart fel” korrekt.

Problemen rörande beräkningen av betalningarna i Spanien, Slovenien och Storbritannien är kända för kommissionen och redan föremål för kontroll av överensstämmelse.

Beträffande Belgien visar den mottagna informationen att beräkningen av stöd i de fall som revisionsrätten hänvisar till medförde sådana avvikelser i de beviljade stödbeloppen som inte inverkade menligt på gemenskapens budget.

Exempel

I Rumänien gjordes dubbla betalningar eller alltför stora betalningar till mer än 5 500 jordbrukare till ett belopp av totalt 2,2 miljoner euro. I några fall hade jordbrukaren begärt att arealen skulle minskas eller att skiften skulle dras tillbaka för att de administrativa korskontrollerna hade visat att referensskiftena överskreds. Dessa ansökningar accepterades utan att några sanktioner vidtogs vilket strider mot EU-lagstiftningen. Medlemsstaten använde också begreppet uppenbart fel på ett felaktigt sätt när den godtog att arealer som överskred referensskiftena omklassificerades till andra referensskiften. Det fanns 64 000 fall med sådana korrigeringar av uppenbara fel.

Exempel

Det rumänska utbetalande organet upptäckte problemet på egen hand och vidtar åtgärder för att komma till rätta med det inom ramen för sin handlingsplan.

EJFLU

| 5.39. | Kontrollsystem som bygger på administrativa kontroller har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 (22)för varje typ av åtgärd för landsbygdsutveckling som godkänts under programperioden 2007–2013. Liknande system gäller för de åtgärder för landsbygdsutveckling som godkändes under den föregående programperioden. |
| --- | --- |

5.39.

Kontrollsystem som bygger på administrativa kontroller har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 (22)för varje typ av åtgärd för landsbygdsutveckling som godkänts under programperioden 2007–2013. Liknande system gäller för de åtgärder för landsbygdsutveckling som godkändes under den föregående programperioden.

| 5.40. | Det integrerade administrations- och kontrollsystemet innehåller ett system för identifiering av jordbruksskiften, men det omfattar inte skogsmark. Sådana skiften kan dock berättiga till stöd genom specifika åtgärder för landsbygdutveckling. Administrativa kontroller som baseras på detta identifikationssystem visade sig inte vara helt tillförlitliga i vissa fall där skogsbeklädda skiften fortfarande fanns registrerade i IACS som jordbruksskiften (ES), och otillräckliga i andra fall där skogsbeklädda eller andra arealer som inte användes för odling berättigade till landsbygdsutvecklingsstöd (IT). |
| --- | --- |

5.40.

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet innehåller ett system för identifiering av jordbruksskiften, men det omfattar inte skogsmark. Sådana skiften kan dock berättiga till stöd genom specifika åtgärder för landsbygdutveckling. Administrativa kontroller som baseras på detta identifikationssystem visade sig inte vara helt tillförlitliga i vissa fall där skogsbeklädda skiften fortfarande fanns registrerade i IACS som jordbruksskiften (ES), och otillräckliga i andra fall där skogsbeklädda eller andra arealer som inte användes för odling berättigade till landsbygdsutvecklingsstöd (IT).

| 5.40. | Enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1975/2006 måste alternativa ändamålsenliga rutiner för att unikt identifiera mark, till exempel skog och land som erhåller stöd för miljöåtgärder inom jordbruket, utarbetas. |
| --- | --- |

5.40.

| 5.41. | Vid granskningen påträffades även brister som bestod i otillräckliga styrkande handlingar (HU, PT), oriktiga eller otillräckligt dokumenterade administrativa kontroller (PT, IT, IE), felaktiga registrerade uppgifter och beräkningsfel (IT, PT). |
| --- | --- |

5.41.

Vid granskningen påträffades även brister som bestod i otillräckliga styrkande handlingar (HU, PT), oriktiga eller otillräckligt dokumenterade administrativa kontroller (PT, IT, IE), felaktiga registrerade uppgifter och beräkningsfel (IT, PT).

II)   Kontrollsystem som baseras på kontroller på plats

| 5.42. | Enligt bestämmelserna i lagstiftningen (23)ska medlemsstaterna varje år utföra kontroller på plats som omfattar minst 5 % av alla stödmottagare. Om betydande oriktigheter upptäcks krävs fler kontroller på plats. Revisionsrättens revision gällde framför allt om den riskanalys som användes för att välja ut stödmottagare för dessa kontroller var fullgod, vilken kvalitet kontrollerna höll och om lämpliga korrigeringar gjordes. När revisorerna analyserade förfarandena och upprepade de gjorda kontrollerna upptäckte de specifika brister i kontrollerna på plats. |
| --- | --- |

5.42.

Enligt bestämmelserna i lagstiftningen (23)ska medlemsstaterna varje år utföra kontroller på plats som omfattar minst 5 % av alla stödmottagare. Om betydande oriktigheter upptäcks krävs fler kontroller på plats. Revisionsrättens revision gällde framför allt om den riskanalys som användes för att välja ut stödmottagare för dessa kontroller var fullgod, vilken kvalitet kontrollerna höll och om lämpliga korrigeringar gjordes. När revisorerna analyserade förfarandena och upprepade de gjorda kontrollerna upptäckte de specifika brister i kontrollerna på plats.

| 5.43. | Inom EGFJ upptäckte revisionsrätten arealer och skiften som inte var stödberättigande och som borde ha uteslutits av de nationella inspektörerna och konstaterade att omfattningen av kontrollerna inte nådde upp till den obligatoriska nivån (BG). På grund av att en hög andel oriktigheter upptäcktes i det ursprungliga urvalet av inspektioner på 5 % måste Bulgarien öka sitt urval så att det blev fem gånger så stort (24)men uppnådde endast en täckning på 10,1 %. Bulgarien godtog resultaten av fjärranalyser utan att göra någon kvalitetskontroll. Vidare inspekterade revisionsrätten 34 skiften som jordbruksministeriets lokala avdelningar hade rapporterat som stödberättigande och konstaterade att 12 av dem var helt täckta av buskar och träd och inte kunde användas för jordbruk eller hade varit helt övergivna under många år eller användes för avfallsdeponering. |
| --- | --- |

5.43.

Inom EGFJ upptäckte revisionsrätten arealer och skiften som inte var stödberättigande och som borde ha uteslutits av de nationella inspektörerna och konstaterade att omfattningen av kontrollerna inte nådde upp till den obligatoriska nivån (BG). På grund av att en hög andel oriktigheter upptäcktes i det ursprungliga urvalet av inspektioner på 5 % måste Bulgarien öka sitt urval så att det blev fem gånger så stort (24)men uppnådde endast en täckning på 10,1 %. Bulgarien godtog resultaten av fjärranalyser utan att göra någon kvalitetskontroll. Vidare inspekterade revisionsrätten 34 skiften som jordbruksministeriets lokala avdelningar hade rapporterat som stödberättigande och konstaterade att 12 av dem var helt täckta av buskar och träd och inte kunde användas för jordbruk eller hade varit helt övergivna under många år eller användes för avfallsdeponering.

| 5.43. | Kommissionen bekräftar att Bulgarien under 2007 gjorde inspektioner på plats av 10,1 % av ansökningarna om betalning inom systemet för enhetlig arealersättning, utöver det obligatoriska minsta antalet inspektioner på 5 %, men borde ha ökat antalet ytterligare. De problem som upptäckts av revisionsrätten följs upp av Bulgarien inom ramen för landets handlingsplan. Dessutom tar kommissionen itu med dem inom ramen för kontrollen av överensstämmelse.

  Beträffande stödberättigandet hos de skiften som inspekterats ankommer det på medlemsstaterna att definiera vad som utgör god jordbrukshävd. Enligt den definition som fastställdes av de bulgariska myndigheterna för ansökningsåret 2007 krävdes ingen produktion, slåtter eller förekomst av djur för att uppfylla kravet på god jordbrukshävd. |
| --- | --- |

5.43.

Beträffande stödberättigandet hos de skiften som inspekterats ankommer det på medlemsstaterna att definiera vad som utgör god jordbrukshävd. Enligt den definition som fastställdes av de bulgariska myndigheterna för ansökningsåret 2007 krävdes ingen produktion, slåtter eller förekomst av djur för att uppfylla kravet på god jordbrukshävd.

| 5.44. | Inom EJFLU upptäckte revisionsrätten att urvalet av stödmottagare som skulle kontrolleras på plats gjordes på grundval av en otillräcklig eller inaktuell riskanalys (CZ, IT, ES, PT). Det faktum att kontrollerna koncentreras till en begränsad tidsperiod, vilket var fallet i några medlemsstater (IT, PT), innebär att det är omöjligt att kontrollera efterlevnaden av vissa åtaganden som ska fullgöras under andra tidsperioder av jordbruksåret. |
| --- | --- |

5.44.

Inom EJFLU upptäckte revisionsrätten att urvalet av stödmottagare som skulle kontrolleras på plats gjordes på grundval av en otillräcklig eller inaktuell riskanalys (CZ, IT, ES, PT). Det faktum att kontrollerna koncentreras till en begränsad tidsperiod, vilket var fallet i några medlemsstater (IT, PT), innebär att det är omöjligt att kontrollera efterlevnaden av vissa åtaganden som ska fullgöras under andra tidsperioder av jordbruksåret.

| 5.44 och 5.45 | Liknande brister noterades vid kommissionens egna revisioner och kommer att följas upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

5.44 och 5.45

| 5.45. | Andra brister gällde fall där antalet kontroller inte hade ökat trots att andelen oriktigheter var hög (ES) och fall där kontrollrapporter innehöll ofullständiga uppgifter eller en ofullständig beskrivning av utförda kontroller (IE). |
| --- | --- |

5.45.

Andra brister gällde fall där antalet kontroller inte hade ökat trots att andelen oriktigheter var hög (ES) och fall där kontrollrapporter innehöll ofullständiga uppgifter eller en ofullständig beskrivning av utförda kontroller (IE).

III)   System som ska garantera tillämpning och kontroll av tvärvillkor

| 5.46. | Tvärvillkoren kopplar samman direkta betalningar och vissa betalningar avseende vin inom EGFJ och vissa betalningar inom EJFLU med efterlevnad av regler om miljö, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd samt djurskydd, och regler om ansvar för att jordbruksmark hålls i god jordbrukshävd och miljön bevaras. Reglerna anges i form av föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Om en jordbrukare inte fullgör dessa skyldigheter kan stödet till jordbrukaren minskas. Revisionsrätten kontrollerade om gemenskapsbestämmelserna hade införlivats korrekt i den nationella lagstiftningen och om de utvalda stödmottagarna följde tillämpliga bestämmelser samt utvärderade tillämpningen av sanktioner vid bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

5.46.

Tvärvillkoren kopplar samman direkta betalningar och vissa betalningar avseende vin inom EGFJ och vissa betalningar inom EJFLU med efterlevnad av regler om miljö, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd samt djurskydd, och regler om ansvar för att jordbruksmark hålls i god jordbrukshävd och miljön bevaras. Reglerna anges i form av föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Om en jordbrukare inte fullgör dessa skyldigheter kan stödet till jordbrukaren minskas. Revisionsrätten kontrollerade om gemenskapsbestämmelserna hade införlivats korrekt i den nationella lagstiftningen och om de utvalda stödmottagarna följde tillämpliga bestämmelser samt utvärderade tillämpningen av sanktioner vid bristande efterlevnad.

| 5.46. | Jordbrukare måste inte uppfylla tvärvillkor-kriterierna för att vara stödberättigade. De jordbrukare som inte uppfyller dessa kriterier är berättigade till direktstöd, men stödet minskas med hänsyn till hur allvarlig eller omfattande överträdelsen har varit, dess varaktighet och hur ofta den förekommit, samt om det förekommit försummelse eller uppsåt hos stödmottagaren. |
| --- | --- |

5.46.

| 5.47. | För att ha rätt till stöd måste en jordbrukare bedriva jordbruksverksamhet. Jordbruksverksamhet definieras som produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter, inbegripet skörd, mjölkning, uppfödning och hållande av djur för animalieproduktion, eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön. |
| --- | --- |

5.47.

För att ha rätt till stöd måste en jordbrukare bedriva jordbruksverksamhet. Jordbruksverksamhet definieras som produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter, inbegripet skörd, mjölkning, uppfödning och hållande av djur för animalieproduktion, eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön.

| 5.48. | Enligt gemenskapsnormerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (25)ska bland annat åtgärder vidtas som förhindrar markerosion och bevarar gräsmarker och undviker att oönskad vegetation inkräktar på jordbruksmark. Normerna gäller även minsta täthet för betesdjur och/eller lämpliga betessystem. Medlemsstaterna ska utarbeta minimikrav för god jordbrukshävd på regional eller nationell nivå. |
| --- | --- |

5.48.

Enligt gemenskapsnormerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (25)ska bland annat åtgärder vidtas som förhindrar markerosion och bevarar gräsmarker och undviker att oönskad vegetation inkräktar på jordbruksmark. Normerna gäller även minsta täthet för betesdjur och/eller lämpliga betessystem. Medlemsstaterna ska utarbeta minimikrav för god jordbrukshävd på regional eller nationell nivå.

| 5.49. | Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i definitionen av vad som krävs för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön, som att vissa stödmottagare får ersättning inom systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning utan att göra någonting alls med den aktuella marken. |
| --- | --- |

5.49.

Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i definitionen av vad som krävs för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön, som att vissa stödmottagare får ersättning inom systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning utan att göra någonting alls med den aktuella marken.

| 5.49. | Kommissionen har tagit itu med frågan rörande jordbruksverksamhet som tas upp av revisionsrätten inom ramen för ”hälsokontrollen”. Kommissionen har föreslagit att medlemsstaterna ska utesluta sådana fysiska och juridiska personer från systemen för direktstöd vars mål med verksamheten inte är jordbruksverksamhet eller vars jordbruksverksamhet är obetydlig. Rådet har emellertid gjort denna bestämmelse frivillig för medlemsstaterna (artikel 28.2 i förordning (EG) nr 73/2009).

  Medlemsstaterna har ingen skyldighet att ställa krav på bete och slåtter, såsom revisionsrätten anger i exemplen rörande Storbritannien-Skottland, Bulgarien och Rumänien. När det gäller god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden ankommer det på medlemsstaten att fastställa kriterierna inom ramen för de minimikrav som fastställts i den tillämpliga rådsförordningen (förordning (EG) nr 1782/2003). Dessa nationella kriterier bör inte medföra en produktionsskyldighet som inte är förenlig med Världshälsoorganisationens krav. |
| --- | --- |

5.49.

Medlemsstaterna har ingen skyldighet att ställa krav på bete och slåtter, såsom revisionsrätten anger i exemplen rörande Storbritannien-Skottland, Bulgarien och Rumänien. När det gäller god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden ankommer det på medlemsstaten att fastställa kriterierna inom ramen för de minimikrav som fastställts i den tillämpliga rådsförordningen (förordning (EG) nr 1782/2003). Dessa nationella kriterier bör inte medföra en produktionsskyldighet som inte är förenlig med Världshälsoorganisationens krav.

Exempel

I Skottland godtog myndigheterna att ersättning begärdes inom systemet med samlat gårdsstöd för naturlig betesmark (huvudsakligen täckt av ljung och ormbunkar) som inte kräver någon jordbruksverksamhet eller något arbete från stödmottagarens sida för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön (26). Därför arrenderar sökande som har köpt stödrättigheter till stora värden och inte bedriver någon jordbruksverksamhet stora markområden i perioder varje år till väldigt låga avgifter (mellan 2 euro/ha och 18 euro/ha i de fall som revisionsrätten har granskat) för att stödrättigheterna (som är värda upp till flera hundra euro/ha) ska aktiveras. Sådan mark ”underhålls” naturligt ofta av frilevande hjortar, och den enda verksamhet som bedrivs är tillfällig jakt.

Exempel

I Bulgarien och Rumänien beviljades stöd inom systemet med enhetlig arealersättning för gräsmark till stödmottagare som inte hade bedrivit någon produktionsverksamhet eller ens vidtagit några underhållsåtgärder. Vidare fann revisionsrätten arealer som hade övergivits och var täckta med buskar och träd.

Efter frikopplingen av direktstödet är det tillräckligt att jordbruksskiftet uppfyller god jordbrukshävd för att stöd ska beviljas. Båda medlemsstaterna har fastställt kriterier för hur god jordbrukshävd iakttas, men dessa kriterier behöver inte enligt EU:s lagstiftning omfatta krav på bete och slåtter (se även kommissionens svar på punkt 5.17).

| 5.50. | Sådana stödmottagare motsvarar inte definitionen av jordbrukare. Enligt gemenskapsbestämmelserna (27)”får inga utbetalningar göras till stödmottagare för vilka det har fastställts att de på ett konstlat sätt har skapat de förutsättningar som krävs för att få sådant stöd i syfte att erhålla en förmån i strid med målen för stödsystemet”. |
| --- | --- |

5.50.

Sådana stödmottagare motsvarar inte definitionen av jordbrukare. Enligt gemenskapsbestämmelserna (27)”får inga utbetalningar göras till stödmottagare för vilka det har fastställts att de på ett konstlat sätt har skapat de förutsättningar som krävs för att få sådant stöd i syfte att erhålla en förmån i strid med målen för stödsystemet”.

| 5.50. | Frågan om definitionen av en jordbrukare som tas upp av revisionsrätten har kommissionen behandlat inom ramen för ”hälsokontrollen”. Den har föreslagit att medlemsstaterna ska utesluta sådana fysiska och juridiska personer från systemen för direktstöd vars mål med verksamheten inte är jordbruksverksamhet eller vars jordbruksverksamhet är obetydlig. Rådet har emellertid gjort denna bestämmelse frivillig för medlemsstaterna (artikel 28.2 i förordning (EG) nr 73/2009). Angående den fråga som revisionsrätten tar upp har en fysisk eller juridisk person som bedriver jordbruksverksamhet eller håller marken i god jordbrukshävd rätt, enligt den under 2008 tillämpliga lagstiftningen, att erhålla betalningar inom systemet för enhetlig arealersättning. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | När det gäller tillämpningen av sanktioner uppgick det totala värdet av påföljder inom systemet med tvärvillkor för ansökningsåret 2007 till 17,5 miljoner euro inom EGFJ. I de medlemsstater där revisionsrätten granskade systemen hade sanktioner ålagts i genomsnitt 27 % av de sökande för bristande efterlevnad inom de båda fonderna (EGFJ och EJFLU). Procentsatsen varierade från 0 % för Rumänien till 86 % för Slovenien. |
| --- | --- |

5.51.

När det gäller tillämpningen av sanktioner uppgick det totala värdet av påföljder inom systemet med tvärvillkor för ansökningsåret 2007 till 17,5 miljoner euro inom EGFJ. I de medlemsstater där revisionsrätten granskade systemen hade sanktioner ålagts i genomsnitt 27 % av de sökande för bristande efterlevnad inom de båda fonderna (EGFJ och EJFLU). Procentsatsen varierade från 0 % för Rumänien till 86 % för Slovenien.

| 5.51. | Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till och som offentliggjorts i den årliga verksamhetsrapporten 2008, har i genomsnitt 16,25 % av de sökande i EU-27 som kontrollerats under första och andra pelaren av GJP blivit föremål för påföljder på grund av överträdelser. |
| --- | --- |

5.51.

| 5.52. | De största problemen när det gäller de utbetalande organen var fall där en schablonsats för sanktioner på 1 % ofta vidtogs vid bristande efterlevnad av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden trots att betalningen enligt bestämmelserna i allmänhet ska minskas med 3 % (SI), och fall där styrkande underlag saknades för beräkningen av sanktioner avseende normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (PL). |
| --- | --- |

5.52.

De största problemen när det gäller de utbetalande organen var fall där en schablonsats för sanktioner på 1 % ofta vidtogs vid bristande efterlevnad av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden trots att betalningen enligt bestämmelserna i allmänhet ska minskas med 3 % (SI), och fall där styrkande underlag saknades för beräkningen av sanktioner avseende normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (PL).

| 5.52. | Kommissionen har upptäckt liknande brister i vissa medlemsstater och behandlar dessa inom ramen för kontrollen av överensstämmelse. |
| --- | --- |

5.52.

System som gäller återkrav och finansiella korrigeringar

Kommissionens förfaranden för avslutande av räkenskaperna

| 5.53. | Eftersom förvaltningen av jordbruksutgifterna huvudsakligen delas mellan medlemsstaterna och kommissionen betalas stödet ut av medlemsstaterna som sedan ersätts av kommissionen. Ersättningarna betraktas som förskott, men rapporteras som betalningar i kommissionens årsredovisning. Det slutliga godkännandet av utgifterna fastställs genom ett förfarande i två steg som kallas avslutning av räkenskaperna. De två stegen består av ett årligt finansiellt beslut och fleråriga beslut om överensstämmelse som fattas av kommissionen. |
| --- | --- |

5.53.

Eftersom förvaltningen av jordbruksutgifterna huvudsakligen delas mellan medlemsstaterna och kommissionen betalas stödet ut av medlemsstaterna som sedan ersätts av kommissionen. Ersättningarna betraktas som förskott, men rapporteras som betalningar i kommissionens årsredovisning. Det slutliga godkännandet av utgifterna fastställs genom ett förfarande i två steg som kallas avslutning av räkenskaperna. De två stegen består av ett årligt finansiellt beslut och fleråriga beslut om överensstämmelse som fattas av kommissionen.

| 5.53. | Kommissionens ersättning till medlemsstaterna definieras enligt gällande lagstiftning som månatliga utbetalningar och inte som förskott (28). |
| --- | --- |

5.53.

Finansiellt godkännande

| 5.54. | Den 29 april 2009 fattade kommissionen tre beslut om finansiellt godkännande av utgifter som betalats inom EGFJ, EJFLU och det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling och godkände räkenskaperna för alla utbetalande organ, utom för dem som anges i
  bilaga 5.3
  . Dessa beslut bygger huvudsakligen på intyg från oberoende revisorer (attesterande organ). Vid revisionsrättens granskning upptäcktes inga utgifter som kommissionen hade godkänt men som inte borde ha godkänts (utan avskilts) i besluten om finansiellt godkännande. |
| --- | --- |

5.54.

Den 29 april 2009 fattade kommissionen tre beslut om finansiellt godkännande av utgifter som betalats inom EGFJ, EJFLU och det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling och godkände räkenskaperna för alla utbetalande organ, utom för dem som anges i
  bilaga 5.3
  . Dessa beslut bygger huvudsakligen på intyg från oberoende revisorer (attesterande organ). Vid revisionsrättens granskning upptäcktes inga utgifter som kommissionen hade godkänt men som inte borde ha godkänts (utan avskilts) i besluten om finansiellt godkännande.

| 5.55. | De finansiella besluten är dock begränsade till trovärdigheten, fullständigheten och korrektheten i de utbetalande organens räkenskaper. De underliggande betalningarnas laglighet och korrekthet (”överensstämmelse”) ligger utanför det som omfattas av de attesterande organens substansgranskning, och ansökningar om EU-bidrag kontrolleras vanligtvis inte på plats av de attesterande organen. Finansiella beslut betyder därför inte att de utgifter som blivit ”godkända” inte innehåller några oriktiga betalningar. |
| --- | --- |

5.55.

De finansiella besluten är dock begränsade till trovärdigheten, fullständigheten och korrektheten i de utbetalande organens räkenskaper. De underliggande betalningarnas laglighet och korrekthet (”överensstämmelse”) ligger utanför det som omfattas av de attesterande organens substansgranskning, och ansökningar om EU-bidrag kontrolleras vanligtvis inte på plats av de attesterande organen. Finansiella beslut betyder därför inte att de utgifter som blivit ”godkända” inte innehåller några oriktiga betalningar.

| 5.55. | Den revisionsförklaring som lämnas gäller inte enbart räkenskapsfrågor. Varje förklaring innehåller också ett utlåtande om huruvida utbetalningsställets interna kontrollsystem har fungerat tillfredsställande under det berörda budgetåret och i samband med det bedöms även kontrollerna på plats.

  Dessutom lämnar de attesterande organen ett separat utlåtande om de revisionsförklaringar som lämnas av utbetalningsställenas direktörer samt en analys av effektiviteten i kontrollerna på plats och inspektionsstatistikens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

5.55.

Dessutom lämnar de attesterande organen ett separat utlåtande om de revisionsförklaringar som lämnas av utbetalningsställenas direktörer samt en analys av effektiviteten i kontrollerna på plats och inspektionsstatistikens tillförlitlighet.

| 5.56. | Kommissionen införde nya regler för redovisningen av fordringar (den tabell där fordringar ska redovisas) för budgetåret 2006 och har sedan ändrat dessa regler med verkan från 2008 (29). Dessa ändringar måste genomföras av de utbetalande organen och medför mycket arbete inom en begränsad tid och innebär därför även en risk för fel i redovisningen av fordringar. På grundval av granskningen av de attesterande organens arbete och kommissionens analys av den granskningen ifrågasätter revisionsrätten återigen om redovisningen av fordringar är tillförlitlig (30). Kommissionen har påvisat brister i redovisningen av fordringar för en fjärdedel av de utbetalande organen (31)och föreslagit finansiella korrigeringar (32)som uppgår till ungefär 25,3 miljoner euro. Dessa korrigeringar motsvarar ungefär 1,95 % av de 1 295 miljoner euro som skulle återkrävas i slutet av budgetåret 2008. Även om de ligger precis under väsentlighetsnivån på 2 %, tyder detta på att det finns en risk för ett väsentligt fel i beloppet för de totala fordringarna. |
| --- | --- |

5.56.

Kommissionen införde nya regler för redovisningen av fordringar (den tabell där fordringar ska redovisas) för budgetåret 2006 och har sedan ändrat dessa regler med verkan från 2008 (29). Dessa ändringar måste genomföras av de utbetalande organen och medför mycket arbete inom en begränsad tid och innebär därför även en risk för fel i redovisningen av fordringar. På grundval av granskningen av de attesterande organens arbete och kommissionens analys av den granskningen ifrågasätter revisionsrätten återigen om redovisningen av fordringar är tillförlitlig (30). Kommissionen har påvisat brister i redovisningen av fordringar för en fjärdedel av de utbetalande organen (31)och föreslagit finansiella korrigeringar (32)som uppgår till ungefär 25,3 miljoner euro. Dessa korrigeringar motsvarar ungefär 1,95 % av de 1 295 miljoner euro som skulle återkrävas i slutet av budgetåret 2008. Även om de ligger precis under väsentlighetsnivån på 2 %, tyder detta på att det finns en risk för ett väsentligt fel i beloppet för de totala fordringarna.

| 5.56. | Syftet med de nya reglerna och de efterföljande ändringarna av dessa är att förbättra rapporteringen från medlemsstaterna till kommissionen för att bättre skydda gemenskapens finansiella intressen. Kommissionen anser att ändringarna gjordes så lång tid i förväg som fordrades för att utbetalningsställena skulle kunna anpassa sig till de nya kraven och sålunda inte innebar någon risk för fel i redovisningen av fordringar.

  Kommissionen erhöll tillräckliga uppgifter om gäldenärerna för sin bokföring och för att kunna avsluta räkenskaperna. Inte i något fall konstaterades någon väsentlig finansiell inverkan på de totala räkenskaperna (och således heller inte på beslutet).


  Korrigeringarna på 25,3 miljoner euro föreslogs av kommissionen på grundval av dess bedömning av de upplysningar som de attesterande organen lämnat i sina rapporter, och dess beräkning av de mest sannolika felfrekvenserna (och felbeloppen) kopplade till fordringar i enskilda utbetalande organ. Samma logiska resonemang tillämpas på fordringar och på behandlingen (och eventuellt korrigeringen) av fel som upptäcks vid den ingående testningen av fondernas utgifter.


  De finansiella fel som upptäcks blir föremål för återvinning genom de vanliga förfarandena för avslutande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

5.56.

Kommissionen erhöll tillräckliga uppgifter om gäldenärerna för sin bokföring och för att kunna avsluta räkenskaperna. Inte i något fall konstaterades någon väsentlig finansiell inverkan på de totala räkenskaperna (och således heller inte på beslutet).

Korrigeringarna på 25,3 miljoner euro föreslogs av kommissionen på grundval av dess bedömning av de upplysningar som de attesterande organen lämnat i sina rapporter, och dess beräkning av de mest sannolika felfrekvenserna (och felbeloppen) kopplade till fordringar i enskilda utbetalande organ. Samma logiska resonemang tillämpas på fordringar och på behandlingen (och eventuellt korrigeringen) av fel som upptäcks vid den ingående testningen av fondernas utgifter.

De finansiella fel som upptäcks blir föremål för återvinning genom de vanliga förfarandena för avslutande av räkenskaperna.

Kontroll av överensstämmelse

| 5.57. | Beslut om överensstämmelse fattas efter det att kommissionen har utfört ytterligare kontroller av de utgifter som medlemsstaterna redovisar. De omfattar ett antal år och ska undanta utgifter från EU-finansiering om kommissionen konstaterar att de ”inte har betalats enligt EU-reglerna” (33). |
| --- | --- |

5.57.

Beslut om överensstämmelse fattas efter det att kommissionen har utfört ytterligare kontroller av de utgifter som medlemsstaterna redovisar. De omfattar ett antal år och ska undanta utgifter från EU-finansiering om kommissionen konstaterar att de ”inte har betalats enligt EU-reglerna” (33).

| 5.58. | Revisionsrätten har i sina tidigare årsrapporter pekat på de delvis inneboende begränsningar som finns i systemet för granskning och godkännande, såsom att besluten om överensstämmelse grundar sig på retroaktivitet och flerårighet och det faktum att det är medlemsstaterna och inte de slutliga stödmottagarna som i slutändan betalar de finansiella korrigeringarna. Kommissionens metod att beräkna korrigeringar i överensstämmelsebesluten baseras dessutom till stor del på schablonkorrigeringar, vilket innebär att det inte finns någon giltig koppling mellan de belopp som återbetalats på detta sätt och de faktiska belopp som betalats ut på felaktiga grunder (34). Eftersom dessa begränsningar är inneboende i systemet kvarstod de fortfarande 2008 och underströks i Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet för 2007. |
| --- | --- |

5.58.

Revisionsrätten har i sina tidigare årsrapporter pekat på de delvis inneboende begränsningar som finns i systemet för granskning och godkännande, såsom att besluten om överensstämmelse grundar sig på retroaktivitet och flerårighet och det faktum att det är medlemsstaterna och inte de slutliga stödmottagarna som i slutändan betalar de finansiella korrigeringarna. Kommissionens metod att beräkna korrigeringar i överensstämmelsebesluten baseras dessutom till stor del på schablonkorrigeringar, vilket innebär att det inte finns någon giltig koppling mellan de belopp som återbetalats på detta sätt och de faktiska belopp som betalats ut på felaktiga grunder (34). Eftersom dessa begränsningar är inneboende i systemet kvarstod de fortfarande 2008 och underströks i Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet för 2007.

| 5.58. | Vad revisionsrätten beskriver som begränsningar är i själva verket mekanismer som finns inneboende i systemet, och revisionsrätten hade inga invändningar mot dessa i samband med antagandet av rådets förordning (EG) nr 1290/2005.

  Målet med kontrollen av överensstämmelsen är att ur gemenskapsfinansieringen lyfta ut sådana utgifter som inte har betalats ut i enlighet med gemenskapens regler. Förfarandet är däremot inte en mekanism för att återvinna oriktiga utbetalningar till stödmottagarna, vilket enligt principen om delad förvaltning är medlemsstaternas odelade ansvar.


  När oriktiga utbetalningar till stödmottagare upptäcks genom kontroll av överensstämmelsen, måste medlemsstaterna följa upp dem genom återvinning från stödmottagarna. Även när återvinning från stödmottagare inte är nödvändig, eftersom den finansiella korrigeringen endast gäller brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och inte felaktiga utbetalningar, är dessa korrigeringar ett viktigt sätt att förbättra medlemsstaternas system och därmed förebygga eller skydda och återvinna felaktiga utbetalningar till stödmottagarna.


  De finansiella korrigeringarna fastställs på grundval av överträdelsens art och allvar, samt den ekonomiska skada som gemenskapen vållats. Beloppet beräknas utifrån den faktiska förlust som uppkommit eller utifrån en extrapolering. Om detta inte är möjligt tillämpas schablonavgifter som fastställs med beaktande av hur allvarliga bristerna i de nationella kontrollsystemen varit, i syfte att återspegla den ekonomiska risk gemenskapen löpt. Kommissionen anser att det föreligger en giltig koppling mellan denna typ av korrigering och antalet felaktiga utbetalningar till stödmottagarna.


  Enligt domstolen är användningen av schablonbelopp förenlig med lagstiftningen om överensstämmelsearbetet, och Europaparlamentet stöder den under vissa omständigheter i sin resolution om ansvarsfrihet för budgetåret 2007 (punkt 83). |
| --- | --- |

5.58.

Målet med kontrollen av överensstämmelsen är att ur gemenskapsfinansieringen lyfta ut sådana utgifter som inte har betalats ut i enlighet med gemenskapens regler. Förfarandet är däremot inte en mekanism för att återvinna oriktiga utbetalningar till stödmottagarna, vilket enligt principen om delad förvaltning är medlemsstaternas odelade ansvar.

När oriktiga utbetalningar till stödmottagare upptäcks genom kontroll av överensstämmelsen, måste medlemsstaterna följa upp dem genom återvinning från stödmottagarna. Även när återvinning från stödmottagare inte är nödvändig, eftersom den finansiella korrigeringen endast gäller brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och inte felaktiga utbetalningar, är dessa korrigeringar ett viktigt sätt att förbättra medlemsstaternas system och därmed förebygga eller skydda och återvinna felaktiga utbetalningar till stödmottagarna.

De finansiella korrigeringarna fastställs på grundval av överträdelsens art och allvar, samt den ekonomiska skada som gemenskapen vållats. Beloppet beräknas utifrån den faktiska förlust som uppkommit eller utifrån en extrapolering. Om detta inte är möjligt tillämpas schablonavgifter som fastställs med beaktande av hur allvarliga bristerna i de nationella kontrollsystemen varit, i syfte att återspegla den ekonomiska risk gemenskapen löpt. Kommissionen anser att det föreligger en giltig koppling mellan denna typ av korrigering och antalet felaktiga utbetalningar till stödmottagarna.

Enligt domstolen är användningen av schablonbelopp förenlig med lagstiftningen om överensstämmelsearbetet, och Europaparlamentet stöder den under vissa omständigheter i sin resolution om ansvarsfrihet för budgetåret 2007 (punkt 83).

Medlemsstaternas kontroller inom IACS och inspektionsresultat

| 5.59. | I de inspektionsresultat från IACS som de utbetalande organen rapporterar till kommissionen bedöms laglighet och korrekthet i de ansökningar som jordbrukarna har lämnat in, och resultaten kontrollerades för första gången av de attesterande organen 2007. De flesta attesterande organs arbete med kontroll och godkännande av statistiken från IACS omfattar dock inte de slutliga stödmottagarna. Trots att kommissionen har åtagit sig att godkänna denna statistik är statistikens täckning av området ännu inte fullständig. |
| --- | --- |

5.59.

I de inspektionsresultat från IACS som de utbetalande organen rapporterar till kommissionen bedöms laglighet och korrekthet i de ansökningar som jordbrukarna har lämnat in, och resultaten kontrollerades för första gången av de attesterande organen 2007. De flesta attesterande organs arbete med kontroll och godkännande av statistiken från IACS omfattar dock inte de slutliga stödmottagarna. Trots att kommissionen har åtagit sig att godkänna denna statistik är statistikens täckning av området ännu inte fullständig.

| 5.59. | De attesterande organen har uppmanats att på plats kontrollera minst 10 inspektioner för varje population (dvs. totalt 40 om alla typer av utgifter förvaltas) och att stämma av varje uppsättning statistik med den information som matats in i databaserna och protokollen från minst 20 rapporter om kontroll på plats (dvs. totalt 60 om alla typer av utgifter förvaltas).

  En analys av de mottagna attesteringsrapporterna visar att de attesterande organen i ungefär 75 % av fallen har granskat de statistiska uppgifterna om direktstöd och landsbygdsutveckling för att kontrollera kvaliteten hos de underliggande kontrollerna på plats och korrektheten hos själva kontrollstatistiken, men arbetet har inte alltid varit så heltäckande som kommissionen efterlyst. (När det gäller korrektheten hos kontrollstatistiken för landsbygdsutveckling och kvaliteten hos kontrollerna på plats för de landsbygdsutvecklingsåtgärder som inte omfattas av det integrerade administrations- och kontrollsystemet var siffran 60 %.) De attesterande organen fattade ett positivt beslut i över 90 % av fallen beträffande kvaliteten på kontrollerna på plats (80 % för de landsbygdsutvecklingsåtgärder som inte omfattas av det integrerade administrations- och kontrollsystemet), och i ca 65 % av fallen beträffande korrektheten hos kontrollstatistiken.


  Kommissionen delar emellertid revisionsrättens uppfattning att förbättringar kan och bör göras, och den tar kontinuerligt upp frågan med medlemsstaterna. Sammanfattningsvis konstaterar kommissionen att denna statistik är ett effektivt redskap för att bedöma korrektheten och lagligheten hos jordbruksutgifterna, även om det finns utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

5.59.

En analys av de mottagna attesteringsrapporterna visar att de attesterande organen i ungefär 75 % av fallen har granskat de statistiska uppgifterna om direktstöd och landsbygdsutveckling för att kontrollera kvaliteten hos de underliggande kontrollerna på plats och korrektheten hos själva kontrollstatistiken, men arbetet har inte alltid varit så heltäckande som kommissionen efterlyst. (När det gäller korrektheten hos kontrollstatistiken för landsbygdsutveckling och kvaliteten hos kontrollerna på plats för de landsbygdsutvecklingsåtgärder som inte omfattas av det integrerade administrations- och kontrollsystemet var siffran 60 %.) De attesterande organen fattade ett positivt beslut i över 90 % av fallen beträffande kvaliteten på kontrollerna på plats (80 % för de landsbygdsutvecklingsåtgärder som inte omfattas av det integrerade administrations- och kontrollsystemet), och i ca 65 % av fallen beträffande korrektheten hos kontrollstatistiken.

Kommissionen delar emellertid revisionsrättens uppfattning att förbättringar kan och bör göras, och den tar kontinuerligt upp frågan med medlemsstaterna. Sammanfattningsvis konstaterar kommissionen att denna statistik är ett effektivt redskap för att bedöma korrektheten och lagligheten hos jordbruksutgifterna, även om det finns utrymme för förbättringar.

Politikområdena miljö, fiske och havsfrågor och hälsa och konsumentskydd

| 5.60. | Politikområdena miljö, fiske och havsfrågor och hälsa och konsumentskydd förvaltas direkt av kommissionen inom särskilda kontrollsystem. Revisionsrätten granskade inrättandet av Europeiska fiskerifonden under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

5.60.

Politikområdena miljö, fiske och havsfrågor och hälsa och konsumentskydd förvaltas direkt av kommissionen inom särskilda kontrollsystem. Revisionsrätten granskade inrättandet av Europeiska fiskerifonden under perioden 2007–2013.

Godkännande av nationella operativa program och bedömning av nationella revisionsstrategier för Europeiska fiskerifonden

| 5.61. | Revisionsrättens revision omfattade två av internkontrollsystemen vid generaldirektoratet för havsfrågor och fiske. Det ena systemet gäller godkännande av operativa program inom Europeiska fiskerifonden och det andra gäller bedömningen av motsvarande revisionsstrategier. Revisorerna kontrollerade att nyckelkontroller fanns och tillämpades på ett tillfredsställande sätt när det gällde programmen och granskade de revisionsstrategier för vilka förfarandena för godtagande eller godkännande hade avslutats under 2008. Revisionsrättens revision ledde inte till några särskilda iakttagelser. |
| --- | --- |

5.61.

Revisionsrättens revision omfattade två av internkontrollsystemen vid generaldirektoratet för havsfrågor och fiske. Det ena systemet gäller godkännande av operativa program inom Europeiska fiskerifonden och det andra gäller bedömningen av motsvarande revisionsstrategier. Revisorerna kontrollerade att nyckelkontroller fanns och tillämpades på ett tillfredsställande sätt när det gällde programmen och granskade de revisionsstrategier för vilka förfarandena för godtagande eller godkännande hade avslutats under 2008. Revisionsrättens revision ledde inte till några särskilda iakttagelser.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 5.62. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet, med undantag för landsbygdsutveckling (35), inte innehöll några väsentliga fel. Felnivån är fortfarande högre för utgifter för landsbygdsutveckling än för EGFJ, trots att den uppskattade felprocenten är lägre än under tidigare år. |
| --- | --- |

5.62.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet, med undantag för landsbygdsutveckling (35), inte innehöll några väsentliga fel. Felnivån är fortfarande högre för utgifter för landsbygdsutveckling än för EGFJ, trots att den uppskattade felprocenten är lägre än under tidigare år.

| 5.62. | Kommissionen välkomnar den positiva övergripande bedömningen, enligt vilken den uppskattade felfrekvensen för verksamhetsområdet i dess helhet, inklusive politikområdet ”Jordbruk och landsbygdens utveckling”, ligger något under väsentlighetströskeln på 2 %. Den delar revisionsrättens åsikt att det förekommer fler fel i utgifterna för landsbygdsutveckling, men noterar med tillfredsställelse att felfrekvensen inom detta område minskar. |
| --- | --- |

5.62.

| 5.63. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att de flesta systemen för övervakning och kontroll inom de politikområden som behandlas i detta kapitel är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta (36). |
| --- | --- |

5.63.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att de flesta systemen för övervakning och kontroll inom de politikområden som behandlas i detta kapitel är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta (36).

| 5.63. | Resultaten från revisionsrättens substansgranskningar av de politikområden som omfattas av detta kapitel har varit relativt stabila under de senaste åren och ligger kring väsentlighetsgränsen 2 %. Detta bekräftar att övervaknings- och kontrollsystemen generellt sett är effektiva. |
| --- | --- |

5.63.

| 5.64. | Liksom tidigare år påpekar revisionsrätten utifrån felnivån i transaktionsgranskningen och bedömningen av systemen att IACS generellt sett är ett ändamålsenligt system för att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter. Granskningen visade dock att betydande förbättringar krävs vid vissa utbetalande organ i tre medlemsstater (se punkt 5.32). |
| --- | --- |

5.64.

Liksom tidigare år påpekar revisionsrätten utifrån felnivån i transaktionsgranskningen och bedömningen av systemen att IACS generellt sett är ett ändamålsenligt system för att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter. Granskningen visade dock att betydande förbättringar krävs vid vissa utbetalande organ i tre medlemsstater (se punkt 5.32).

| 5.64. | Kommissionen medger att det förekommer brister i det integrerade administrations- och kontrollsystemet i Storbritannien (Skottland) men anser inte att systemet av den orsaken är ineffektivt (se även kommissionens svar på punkt 5.32).

  Bristerna i hur det integrerade administrations- och kontrollsystemet fungerar i Bulgarien och Rumänien åtgärdas genom detaljerade och omfattande handlingsplaner som kommissionen ålagt de båda medlemsstaterna under 2009, och de följs upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen. Dessa brister rapporterades dessutom i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport 2008. |
| --- | --- |

5.64.

Bristerna i hur det integrerade administrations- och kontrollsystemet fungerar i Bulgarien och Rumänien åtgärdas genom detaljerade och omfattande handlingsplaner som kommissionen ålagt de båda medlemsstaterna under 2009, och de följs upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen. Dessa brister rapporterades dessutom i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport 2008.

| 5.65. | Revisionsrättens granskning visade att följande brister inom systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd bör åtgärdas: |
| --- | --- |

5.65.

Revisionsrättens granskning visade att följande brister inom systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd bör åtgärdas:

5.65.

| a) | De systembrister som leder till fel avseende för högt redovisade arealer eller felaktiga stödrättigheter bör åtgärdas, framför allt genom att man ser till att databaser är tillförlitliga. |
| --- | --- |

a)

De systembrister som leder till fel avseende för högt redovisade arealer eller felaktiga stödrättigheter bör åtgärdas, framför allt genom att man ser till att databaser är tillförlitliga.

| a) | De huvudsakliga brister som omtalas av revisionsrätten är redan kända och håller på att följas upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen. Medlemsstaterna uppmuntras att förbättra sina system och att upprätthålla ett nära samarbete med kommissionen i dessa frågor. |
| --- | --- |

a)

De huvudsakliga brister som omtalas av revisionsrätten är redan kända och håller på att följas upp genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen. Medlemsstaterna uppmuntras att förbättra sina system och att upprätthålla ett nära samarbete med kommissionen i dessa frågor.

| b) | Bestämmelserna bör skärpas så att direktstöd från EU inte betalas ut till sökande som varken har använt marken för jordbruksverksamhet eller aktivt hållit den i god jordbrukshävd och bevarat miljön. |
| --- | --- |

b)

Bestämmelserna bör skärpas så att direktstöd från EU inte betalas ut till sökande som varken har använt marken för jordbruksverksamhet eller aktivt hållit den i god jordbrukshävd och bevarat miljön.

| b) | Kommissionen har tagit itu med den definition av jordbrukare som tas upp av revisionsrätten inom ramen för ”hälsokontrollen”. Den har föreslagit att medlemsstaterna ska utesluta sådana fysiska och juridiska personer från systemen för direktstöd vars mål med verksamheten inte är jordbruksverksamhet eller vars jordbruksverksamhet är obetydlig. Rådet har emellertid gjort denna bestämmelse frivillig för medlemsstaterna (artikel 28.2 i förordning (EG) nr 73/2009).

  Kommissionen anser att det nuvarande systemet är korrekt och ger tillräckliga garantier för att marken hålls i god jordbrukshävd. Att införa ytterligare komplicerade regler skulle leda till ett mycket svåröverskådligt kontrollsystem, vars genomförande skulle vara dyrt och strida mot kommissionens förenklingsansträngningar. Dessutom skulle en form av koppling i realiteten återinföras. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har tagit itu med den definition av jordbrukare som tas upp av revisionsrätten inom ramen för ”hälsokontrollen”. Den har föreslagit att medlemsstaterna ska utesluta sådana fysiska och juridiska personer från systemen för direktstöd vars mål med verksamheten inte är jordbruksverksamhet eller vars jordbruksverksamhet är obetydlig. Rådet har emellertid gjort denna bestämmelse frivillig för medlemsstaterna (artikel 28.2 i förordning (EG) nr 73/2009).

| c) | Efterlevnaden av minimikraven på gräsmarker för direktstöd från EU bör kontrolleras. |
| --- | --- |

c)

Efterlevnaden av minimikraven på gräsmarker för direktstöd från EU bör kontrolleras.

| c) | De nuvarande reglerna rymmer minimikrav som varje medlemsstat måste iaktta när den fastställer vad som utgör god jordbrukshävd. Kommissionen kontrollerar om dessa krav uppfylls genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen. |
| --- | --- |

c)

De nuvarande reglerna rymmer minimikrav som varje medlemsstat måste iaktta när den fastställer vad som utgör god jordbrukshävd. Kommissionen kontrollerar om dessa krav uppfylls genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen.

| 5.66. | Revisionsrätten upprepar också att ytterligare kraftansträngningar behövs för att se till att stödmottagarna fullgör sina skyldigheter på området för landsbygdsutveckling och för att ytterligare förenkla reglerna och villkoren. |
| --- | --- |

5.66.

Revisionsrätten upprepar också att ytterligare kraftansträngningar behövs för att se till att stödmottagarna fullgör sina skyldigheter på området för landsbygdsutveckling och för att ytterligare förenkla reglerna och villkoren.

| 5.66. | Kommissionen noterar med tillfredsställelse att felfrekvensen på området landsbygdsutveckling minskar och tillskriver detta, åtminstone delvis, den nya rättsliga ramen för programperioden 2007–2013, där reglerna och villkoren har förenklats och kontrollerna skärpts. I synnerhet rymmer förordning (EG) nr 1975/2006 en omfattande uppsättning kontrollregler för alla landsbygdsutvecklingsåtgärder, och kommissionen har vidtagit åtgärder för att se till att dessa regler tillämpas effektivt och verksamt av medlemsstaterna. Kommissionen konstaterar emellertid att ytterligare ansträngningar krävs i denna fråga. |
| --- | --- |

5.66.

| 5.67. | Slutligen krävs ändamålsenliga åtgärder för att lösa de problem som påträffats inom politikområdena för miljö, fiske, hälsa och konsumentskydd. |
| --- | --- |

5.67.

Slutligen krävs ändamålsenliga åtgärder för att lösa de problem som påträffats inom politikområdena för miljö, fiske, hälsa och konsumentskydd.

| 5.67. | Kommissionen följer upp alla fel som upptäckts av revisionsrätten och kommer vid behov att göra finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

5.67.

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1).

(2)  Med den historiska modellen baseras varje jordbrukares stödrättigheter på det genomsnittliga stödbelopp som har mottagits och den genomsnittliga areal som använts för jordbruk under referensperioden 2000–2002. Med regionmodellen har alla stödrättigheter inom en region samma schablonvärde och jordbrukaren beviljas en stödrättighet för varje stödberättigande hektar som uppgivits det första ansökningsåret. Blandmodellen är en kombination av en historisk del och ett schablonmässigt belopp och om den är dynamisk minskar den historiska delen varje år tills modellen blir ett övervägande schablonbaserat system.

(3)  Med ”stödberättigande hektar” avses alla jordbruksarealer inom jordbruksföretaget som upptas av åkermark och permanent betesmark, utom arealer beväxta med permanenta grödor, som är skogbeväxta eller används för annat än jordbruksverksamhet.

(4)  För Bulgarien och Rumänien utgörs den stödberättigande arealen av den jordbruksmark som används och hålls i god jordbrukshävd i enlighet med nationella kriterier.

(5)  Bulgarien, Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien.

(6)  Införandet av systemet med samlat gårdsstöd innebär att de flesta jordbrukare får betalt oberoende av hur mycket de faktiskt producerar. Trots detta är några bidragssystem fortfarande eller kan komma att bli kopplade till produktionen för att produktionen inte ska upphöra helt.

(7)  Artikel 6.1 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1).

(8)  De utbetalande organ och motsvarande medel som ingår i DAS-urvalet (urvalet bestod av 57 intyg och rapporter för EGFJ och fem för EJFLU).

(9)  Reservationen om Sapard gällde betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemet.

Reservationen om landsbygdsutvecklingsåtgärder inom axel 2 gällde en felprocent som ligger långt över den väsentlighetsgräns som Europeiska revisionsrätten tillämpar för närvarande.

(10)  Enligt reservationen återbetalades en väsentlig andel av de icke stödberättigande kostnaderna till medlemsstaterna inom åtgärderna för kontroll och tillsyn av den gemensamma fiskeripolitiken.

(11)  Stödmottagaren hade inte rätt till hela eller delar av betalningen.

(12)  Betalningen är inte korrekt beräknad.

(13)  Den kostnad eller åtgärd som ersättning begärts för har aldrig inträffat eller genomförts.

(14)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 123.

(15)  Life - finansiellt instrument för miljön.

(16)  Artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 (EGT L 337, 30.12.1999, s. 10).

(17)  Förordning (EG) nr 1782/2003 som senare upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16) och kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (EUT L 141, 30.4.2004, s. 18).

(18)  Resultatet av de nationella inspektionerna för ansökningar med fel som kontrollerats på plats är 6,20 % för Bulgarien och 12,57 % för Rumänien (Källa: Årliga verksamhetsrapport för 2008 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling).

(19)  Artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 (EUT L 368, 23.12.2006, s. 74) och artikel 24 i förordning (EG) nr 796/2004.

(20)  Se artikel 41.1 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(21)  Artikel 19 i förordning (EG) nr 796/2004. Ett uppenbart fel är ett fel som är uppenbart i ansökningshandlingarna, och det ska inte leda till några sanktioner.

(22)  Förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 i fråga om kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling.

(23)  Artikel 12 i förordning (EG) nr 1975/2006 och artikel 26 i förordning (EG) nr 796/2004.

(24)  Enligt kommissionens arbetsdokument om ökning av andelen arealstödsansökningar som ska kontrolleras när betydande oriktigheter upptäcks (DS/2006/24 rev 1).

(25)  Förordning (EG) nr 1782/2003 och särskilt bilaga IV, senare upphävd och ersatt av förordning (EG) nr 73/2009.

(26)  Normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden innebär när det gäller naturlig betesmark att aktiviteter som nytt vattenreningsarbete, plöjning, röjning, osv. är förbjudna, men det finns inget krav på bete eller slåtter.

(27)  Artikel 29 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(28)  Artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

(29)  Före budgetåret 2006 skulle medlemsstaterna lämna tabell 105 i enlighet med artikel 3.6a i kommissionens förordning (EG) nr 296/96 (EGT L 39, 17.2.1996, s. 5) som var en översikt över samtliga fordringar i slutet av budgetåret. Budgetåren 2006 och 2007 skulle medlemsstaterna lämna de tabeller som föreskrivs i artikel 6 f i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 (EUT L 171, 23.6.2006, s. 90) som skiljer mellan EGFJ och EJFLU och även mellan olika administrativa och rättsliga förfaranden. Sedan budgetåret 2008 ska medlemsstaterna lämna de tabeller som kallas bilaga III och IIIa som föreskrivs i artikel 6 h och 6 i i förordning (EG) nr 885/2006 som skiljer mellan oegentligheter och sådana belopp som ska återkrävas som varken är oegentligheter eller administrativa fel.

(30)  Punkt 5.61 i årsrapporten för budgetåret 2006 och punkt 5.44 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(31)  Artikel 10 i förordning (EG) nr 885/2006 enligt vilken kommissionen ska meddela medlemsstaterna resultaten av kontrollen av de inlämnade uppgifterna.

(32)  Finansiella korrigeringar i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 885/2006.

(33)  Artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005.

(34)  Punkt 5.63 i årsrapporten för budgetåret 2006 och punkt 5.47 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(35)  De betalningar som avser landsbygdsutveckling står för ungefär 19 % av utgifterna inom det politikområde som behandlas i detta kapitel.

(36)  Detta beror huvudsakligen på de system för övervakning och kontroll som gäller landsbygdsutveckling.

(37)  Kommissionen anser att dessa enskilda iakttagelser från revisionsrätten inte är exempel på systematiska brister i stödsystemet i fråga.

(38)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 11.

BILAGA 5.1

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek

| År | Antal granskade transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 204 |
| 2007 | 196 |

År

Antal granskade transaktioner

2008

204

2007

196

1.2 —   Urvalets struktur

| Granskad transaktionstyp | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EGFJ | Landsbygds- utveckling | Hälsa, miljö, fiske | Totalt |
| Slutbetalningar/mellanliggande betalningar | 74 % | 21 % | 5 % | 100 % | 100 % |
| Förskott | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Totalt | 74 % | 21 % | 5 % | 100 % | 100 % |

Granskad transaktionstyp

2008

2007

EGFJ

Landsbygds- utveckling

Hälsa, miljö, fiske

Totalt

Slutbetalningar/mellanliggande betalningar

74 %

21 %

5 %

100 %

100 %

Förskott

0 %

0 %

0 %

0 %

0 %

Totalt

74 %

21 %

5 %

100 %

100 %

1.3 —   Felfrekvens och beräknad inverkan av felen

| Fel | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EGFJ | Landsbygds- utveckling | Hälsa, miljö, fiske | Totalt |
| Felfrekvens Andel granskade transaktioner som innehöll fel | 28 % {42} | 40 % {17} | 64 % {7} | 32 % {66} | 31 % {61} |
| Kvantifierbara fel Andel fel som kan kvantifieras | 54 % {30} | 55 % {11} | 24 % {4} | 48 % {45} | 49 % {39} |
| Inverkan av de kvantifierbara felen:

  Mest sannolik felprocent (1) | Under 2 % | mellan 2 % och 5 % |

Fel

2008

2007

EGFJ

Landsbygds- utveckling

Hälsa, miljö, fiske

Totalt

Felfrekvens Andel granskade transaktioner som innehöll fel

28 % {42}

40 % {17}

64 % {7}

32 % {66}

31 % {61}

Kvantifierbara fel Andel fel som kan kvantifieras

54 % {30}

55 % {11}

24 % {4}

48 % {45}

49 % {39}

Inverkan av de kvantifierbara felen:

Mest sannolik felprocent (1)

Under 2 %

mellan 2 % och 5 %

1.4 —   Typer av fel i urvalet

| Klassificering av felen | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| EGFJ | Landsbygds- utveckling | Hälsa, miljö, fiske | Totalt |
| Stödberättigande | 5 % | 15 % | 18 % | 10 % | 18 % |
| Inträffande | 0 % | 5 % | 0 % | 1 % | 1 % |
| Riktighet | 50 % | 35 % | 12 % | 40 % | 31 % |
| Övriga fel utan ekonomisk inverkan | 45 % | 45 % | 70 % | 49 % | 50 % |
| Totalt | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Klassificering av felen

2008

2007

EGFJ

Landsbygds- utveckling

Hälsa, miljö, fiske

Totalt

Stödberättigande

5 %

15 %

18 %

10 %

18 %

Inträffande

0 %

5 %

0 %

1 %

1 %

Riktighet

50 %

35 %

12 %

40 %

31 %

Övriga fel utan ekonomisk inverkan

45 %

45 %

70 %

49 %

50 %

Totalt

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   SAMLAD BEDÖMNING AV SYSTEMEN FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2.1 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll – IACS Övervakningsmoment – Samlat gårdsstöd (SPS)/enhetlig arealersättning (SAPS)

| Medlemsstat | System | Utgifter


  (miljoner euro) | Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet kvalitet på databaser | Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat | Tillämpning och kontroll av normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC)/tvärvillkor
   (2) | Samlad bedömning
   (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien Vallonien | SPS | 230 | 1, 2 | | | |
| Förenade kungariket Skottland | SPS | 579 | 1, 2, 3, 4 | | a | |
| Spanien Katalonien | SPS | 178 | 1, 2, 5 | | b | |
| Slovenien | SPS | 49 | 1 | | | |
| Estland | SAPS | 40 | | | | |
| Bulgarien | SAPS | 166 | 6, 7, 8 | A, B, C | b | |
| Rumänien | SAPS | 421 | 8, 9, 10 | | b | |
| Polen | SAPS | 1 123 | 11, 12 | | c | |
| | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| 1 | Felaktig beräkning av stöd i fall där den fastställda arealen inte är tillräcklig för att alla stödrättigheter som ersättning har begärts för ska kunna aktiveras eller där jordbrukaren inte har redovisat alla sina arealuttagsrättigheter. |
| 2 | Felaktig beräkning av stödrättigheter som ska överlåtas till den nationella reserven. |
| 3 | Deltaket överskreds med 25,4 miljoner euro i Skottland, omöjligt att bedöma om det nationella taket i Förenade kungariket respekterades p.g.a. otillförlitlig databas i England. |
| 4 | Systemet för identifiering av jordbruksskiften innehåller mer än 12 000 överlappande skiften vilket under ansökningsåret 2007 ledde till dubbla betalningar för ungefär 15 000 hektar. |
| 5 | Avvikelser mellan regionala och centrala databaser över stödrättigheter. |
| 6 | Ingen exakt stödberättigande areal registrerad i systemet för identifiering av jordbruksskiften. |
| 7 | Den stödberättigande areal som var registrerad i systemet för identifiering av jordbruksskiften visade sig vara otillförlitlig och hade ingen begränsande effekt på de arealer som godkändes för betalning. |
| 8 | Ersättningsanspråk lämnades in av en fysisk person eller en kommun för mark som brukades av andra. |
| 9 | Många korrigeringar av ersättningsanspråk utan att några att sanktioner tillämpades. |
| 10 | Dubbla betalningar och för stora betalningar till 5 500 jordbrukare. |
| 11 | Betalning för arealer som överskred de arealer som var registrerade i systemet för identifiering av jordbruksskiften. |
| 12 | Vektoriseringen inte avslutad för alla referensskiften. |
| A | Okontrollerade resultat av fjärranalys godkändes för betalningar. |
| B | Inspektionernas omfattning nådde inte upp till den obligatoriska nivån. |
| C | Icke stödberättigande mark godkändes för enhetligt arealstöd. |
| a | Ingen jordbruksverksamhet och inget underhåll enligt GAEC krävdes för stora betesmarker som godkändes inom systemet med samlat gårdsstöd. |
| b | Otillräckliga nationella krav på gräsmarker när det gäller GAEC/tvärvillkor. |
| c | Ingen verifieringskedja för GAEC-sanktioner. |

Medlemsstat

System

Utgifter

(miljoner euro)

Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet kvalitet på databaser

Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat

Tillämpning och kontroll av normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC)/tvärvillkor
   (2)

Samlad bedömning
   (3)

Belgien Vallonien

SPS

230

1, 2

Förenade kungariket Skottland

SPS

579

1, 2, 3, 4

a

Spanien Katalonien

SPS

178

1, 2, 5

b

Slovenien

SPS

49

1

Estland

SAPS

40

Bulgarien

SAPS

166

6, 7, 8

A, B, C

b

Rumänien

SAPS

421

8, 9, 10

b

Polen

SAPS

1 123

11, 12

c

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

1

Felaktig beräkning av stöd i fall där den fastställda arealen inte är tillräcklig för att alla stödrättigheter som ersättning har begärts för ska kunna aktiveras eller där jordbrukaren inte har redovisat alla sina arealuttagsrättigheter.

2

Felaktig beräkning av stödrättigheter som ska överlåtas till den nationella reserven.

3

Deltaket överskreds med 25,4 miljoner euro i Skottland, omöjligt att bedöma om det nationella taket i Förenade kungariket respekterades p.g.a. otillförlitlig databas i England.

4

Systemet för identifiering av jordbruksskiften innehåller mer än 12 000 överlappande skiften vilket under ansökningsåret 2007 ledde till dubbla betalningar för ungefär 15 000 hektar.

5

Avvikelser mellan regionala och centrala databaser över stödrättigheter.

6

Ingen exakt stödberättigande areal registrerad i systemet för identifiering av jordbruksskiften.

7

Den stödberättigande areal som var registrerad i systemet för identifiering av jordbruksskiften visade sig vara otillförlitlig och hade ingen begränsande effekt på de arealer som godkändes för betalning.

8

Ersättningsanspråk lämnades in av en fysisk person eller en kommun för mark som brukades av andra.

9

Många korrigeringar av ersättningsanspråk utan att några att sanktioner tillämpades.

10

Dubbla betalningar och för stora betalningar till 5 500 jordbrukare.

11

Betalning för arealer som överskred de arealer som var registrerade i systemet för identifiering av jordbruksskiften.

12

Vektoriseringen inte avslutad för alla referensskiften.

A

Okontrollerade resultat av fjärranalys godkändes för betalningar.

B

Inspektionernas omfattning nådde inte upp till den obligatoriska nivån.

C

Icke stödberättigande mark godkändes för enhetligt arealstöd.

a

Ingen jordbruksverksamhet och inget underhåll enligt GAEC krävdes för stora betesmarker som godkändes inom systemet med samlat gårdsstöd.

b

Otillräckliga nationella krav på gräsmarker när det gäller GAEC/tvärvillkor.

c

Ingen verifieringskedja för GAEC-sanktioner.

2.2 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll – Landsbygdsutveckling

| Medlemsstat | Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet kvalitet på databaser | Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat | Tillämpning och kontroll av normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden/tvärvillkor | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tjeckien | | | e.t. | |
| Grekland | | | | |
| Ungern | | | e.t. | |
| Irland | | | e.t. | |
| Italien | | | e.t. | |
| Portugal | | | e.t. | |
| Spanien | | | | |
| | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| e.t. | ej tillämpligt (de granskade betalningarna omfattas inte av tvärvillkoren) |

Medlemsstat

Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet kvalitet på databaser

Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat

Tillämpning och kontroll av normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden/tvärvillkor

Samlad bedömning

Tjeckien

e.t.

Grekland

Ungern

e.t.

Irland

e.t.

Italien

e.t.

Portugal

e.t.

Spanien

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

e.t.

ej tillämpligt (de granskade betalningarna omfattas inte av tvärvillkoren)

2.3 —   Samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |

Samlad bedömning

2008

2007

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

---

(1)  Revisionsrätten skiljer mellan tre olika nivåer när det gäller mest sannolik felprocent: under 2 %, mellan 2 och 5 %, och över 5 %.

Siffrorna inom klammerparentes är absoluta tal.

(2)  I enlighet med bestämmelserna i artikel 143b.6 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 är de nya medlemsstaterna inte skyldiga att uppfylla föreskrivna verksamhetskrav (tvärvillkor) förrän efter den 31 december 2008 (för Bulgarien och Rumänien den 31 december 2011). Därför har endast efterlevnaden av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden granskats i de nya medlemsstaterna.

(3)  Den samlade bedömningen kan inte vara bättre än bedömningen av administrativa förfaranden och kontroller.

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| 1 | Felaktig beräkning av stöd i fall där den fastställda arealen inte är tillräcklig för att alla stödrättigheter som ersättning har begärts för ska kunna aktiveras eller där jordbrukaren inte har redovisat alla sina arealuttagsrättigheter. |
| 2 | Felaktig beräkning av stödrättigheter som ska överlåtas till den nationella reserven. |
| 3 | Deltaket överskreds med 25,4 miljoner euro i Skottland, omöjligt att bedöma om det nationella taket i Förenade kungariket respekterades p.g.a. otillförlitlig databas i England. |
| 4 | Systemet för identifiering av jordbruksskiften innehåller mer än 12 000 överlappande skiften vilket under ansökningsåret 2007 ledde till dubbla betalningar för ungefär 15 000 hektar. |
| 5 | Avvikelser mellan regionala och centrala databaser över stödrättigheter. |
| 6 | Ingen exakt stödberättigande areal registrerad i systemet för identifiering av jordbruksskiften. |
| 7 | Den stödberättigande areal som var registrerad i systemet för identifiering av jordbruksskiften visade sig vara otillförlitlig och hade ingen begränsande effekt på de arealer som godkändes för betalning. |
| 8 | Ersättningsanspråk lämnades in av en fysisk person eller en kommun för mark som brukades av andra. |
| 9 | Många korrigeringar av ersättningsanspråk utan att några att sanktioner tillämpades. |
| 10 | Dubbla betalningar och för stora betalningar till 5 500 jordbrukare. |
| 11 | Betalning för arealer som överskred de arealer som var registrerade i systemet för identifiering av jordbruksskiften. |
| 12 | Vektoriseringen inte avslutad för alla referensskiften. |
| A | Okontrollerade resultat av fjärranalys godkändes för betalningar. |
| B | Inspektionernas omfattning nådde inte upp till den obligatoriska nivån. |
| C | Icke stödberättigande mark godkändes för enhetligt arealstöd. |
| a | Ingen jordbruksverksamhet och inget underhåll enligt GAEC krävdes för stora betesmarker som godkändes inom systemet med samlat gårdsstöd. |
| b | Otillräckliga nationella krav på gräsmarker när det gäller GAEC/tvärvillkor. |
| c | Ingen verifieringskedja för GAEC-sanktioner. |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

1

Felaktig beräkning av stöd i fall där den fastställda arealen inte är tillräcklig för att alla stödrättigheter som ersättning har begärts för ska kunna aktiveras eller där jordbrukaren inte har redovisat alla sina arealuttagsrättigheter.

2

Felaktig beräkning av stödrättigheter som ska överlåtas till den nationella reserven.

3

Deltaket överskreds med 25,4 miljoner euro i Skottland, omöjligt att bedöma om det nationella taket i Förenade kungariket respekterades p.g.a. otillförlitlig databas i England.

4

Systemet för identifiering av jordbruksskiften innehåller mer än 12 000 överlappande skiften vilket under ansökningsåret 2007 ledde till dubbla betalningar för ungefär 15 000 hektar.

5

Avvikelser mellan regionala och centrala databaser över stödrättigheter.

6

Ingen exakt stödberättigande areal registrerad i systemet för identifiering av jordbruksskiften.

7

Den stödberättigande areal som var registrerad i systemet för identifiering av jordbruksskiften visade sig vara otillförlitlig och hade ingen begränsande effekt på de arealer som godkändes för betalning.

8

Ersättningsanspråk lämnades in av en fysisk person eller en kommun för mark som brukades av andra.

9

Många korrigeringar av ersättningsanspråk utan att några att sanktioner tillämpades.

10

Dubbla betalningar och för stora betalningar till 5 500 jordbrukare.

11

Betalning för arealer som överskred de arealer som var registrerade i systemet för identifiering av jordbruksskiften.

12

Vektoriseringen inte avslutad för alla referensskiften.

A

Okontrollerade resultat av fjärranalys godkändes för betalningar.

B

Inspektionernas omfattning nådde inte upp till den obligatoriska nivån.

C

Icke stödberättigande mark godkändes för enhetligt arealstöd.

a

Ingen jordbruksverksamhet och inget underhåll enligt GAEC krävdes för stora betesmarker som godkändes inom systemet med samlat gårdsstöd.

b

Otillräckliga nationella krav på gräsmarker när det gäller GAEC/tvärvillkor.

c

Ingen verifieringskedja för GAEC-sanktioner.

BILAGA 5.2

UPPFÖLJNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA I REVISIONSFÖRKLARINGEN
   (1)
   (2)

| Revisionsrättens iakttagelser | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Landsbygdsutveckling |
| Räntesubventioner: de förfaranden som finns säkrar inte adekvata verifieringskedjor, vilket leder till att man inte kan kontrollera om EU-stödet som betalats ut till stödmottagaren var korrekt (Frankrike) (punkt 5.15 (1)). | Frankrike medger att det nuvarande systemet är bristfälligt och har för avsikt att inrätta ett nytt system som gör det möjligt att stämma av förvaltningens databaser med bankernas. När systemet väl är igång kommer det att bli lättare att spåra lån från banken till slutmottagaren. | Det problem som revisionsrätten påtalade kommer att kvarstå åtminstone tills det nya systemet fungerar fullt ut. | Kommissionen har följt upp denna fråga. Medlemsstaterna har infört ett nytt förvaltningssystem som från och med 2008 kommer att göra det lättare att spåra lån från banken till den slutliga stödmottagaren. Dessutom har kommissionen analyserat resultaten av de av medlemsstaterna nyligen genomförda revisionerna för att fastställa budgetkonsekvenserna för de föregående programperioderna. |
| Landsbygdsutveckling |
| Vissa villkor för stödberättigande är inte tillräckligt klart definierade i den nationella lagstiftningen, och reglerna, särskilt när det gäller åtgärder för miljövänligt jordbruk, är ofta komplicerade. Detta leder till att kvaliteten på de kontroller som man gör för att förvissa sig om att jordbrukarna uppfyller de gällande kraven påverkas negativt (punkt 5.32 (1)). | Inga nämnvärda åtgärder har vidtagits under 2008 för att förenkla reglerna för utgifter för landsbygdsutveckling. Kommissionen anser att åtgärderna för ett miljövänligt jordbruk är komplexa till sin natur och att det endast finns ett mycket begränsat utrymme för förenkling utan att detta äventyrar syftet med dessa åtgärder (den årliga verksamhetsrapporten för 2008 för generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, sidan 117). | Det är fortfarande önskvärt med en förenkling av de komplexa reglerna, särskilt av dem som gäller åtgärder för miljövänligt jordbruk. | Följande konkreta åtgärder har inletts eller planeras:







  — | En ändring av förordning (EG) nr 1975/2006 i syfte att ytterligare klarlägga vissa frågor och bättre anpassa dess bestämmelser till bestämmelserna under första pelaren. |

Revisionsrättens iakttagelser

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Landsbygdsutveckling

Räntesubventioner: de förfaranden som finns säkrar inte adekvata verifieringskedjor, vilket leder till att man inte kan kontrollera om EU-stödet som betalats ut till stödmottagaren var korrekt (Frankrike) (punkt 5.15 (1)).

Frankrike medger att det nuvarande systemet är bristfälligt och har för avsikt att inrätta ett nytt system som gör det möjligt att stämma av förvaltningens databaser med bankernas. När systemet väl är igång kommer det att bli lättare att spåra lån från banken till slutmottagaren.

Det problem som revisionsrätten påtalade kommer att kvarstå åtminstone tills det nya systemet fungerar fullt ut.

Kommissionen har följt upp denna fråga. Medlemsstaterna har infört ett nytt förvaltningssystem som från och med 2008 kommer att göra det lättare att spåra lån från banken till den slutliga stödmottagaren. Dessutom har kommissionen analyserat resultaten av de av medlemsstaterna nyligen genomförda revisionerna för att fastställa budgetkonsekvenserna för de föregående programperioderna.

Landsbygdsutveckling

Vissa villkor för stödberättigande är inte tillräckligt klart definierade i den nationella lagstiftningen, och reglerna, särskilt när det gäller åtgärder för miljövänligt jordbruk, är ofta komplicerade. Detta leder till att kvaliteten på de kontroller som man gör för att förvissa sig om att jordbrukarna uppfyller de gällande kraven påverkas negativt (punkt 5.32 (1)).

Inga nämnvärda åtgärder har vidtagits under 2008 för att förenkla reglerna för utgifter för landsbygdsutveckling. Kommissionen anser att åtgärderna för ett miljövänligt jordbruk är komplexa till sin natur och att det endast finns ett mycket begränsat utrymme för förenkling utan att detta äventyrar syftet med dessa åtgärder (den årliga verksamhetsrapporten för 2008 för generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, sidan 117).

Det är fortfarande önskvärt med en förenkling av de komplexa reglerna, särskilt av dem som gäller åtgärder för miljövänligt jordbruk.

Följande konkreta åtgärder har inletts eller planeras:

—

En ändring av förordning (EG) nr 1975/2006 i syfte att ytterligare klarlägga vissa frågor och bättre anpassa dess bestämmelser till bestämmelserna under första pelaren.

| — | Den pågående processen för att förenkla lagstiftningen som har resulterat i ett antal förslag, även inom den andra pelaren. |
| --- | --- |

—

Den pågående processen för att förenkla lagstiftningen som har resulterat i ett antal förslag, även inom den andra pelaren.

| — | Inrättandet av ett förstärkt förfarande för att diskutera de svårigheter som medlemsstaterna stöter på i samband med att de vidtar landsbygdsutvecklingsåtgärder och i samband med övervakningen av dessa åtgärder, i syfte att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan medlemsstaterna. Resultatet från dessa möten skulle sedan kunna utnyttjas för att ytterligare förbättra och uppdatera befintliga riktlinjer, som i sin tur skulle kunna bidra till att förbättra utformningen, genomförandet och kontrollen av åtgärderna i fråga. |
| --- | --- |

—

Inrättandet av ett förstärkt förfarande för att diskutera de svårigheter som medlemsstaterna stöter på i samband med att de vidtar landsbygdsutvecklingsåtgärder och i samband med övervakningen av dessa åtgärder, i syfte att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan medlemsstaterna. Resultatet från dessa möten skulle sedan kunna utnyttjas för att ytterligare förbättra och uppdatera befintliga riktlinjer, som i sin tur skulle kunna bidra till att förbättra utformningen, genomförandet och kontrollen av åtgärderna i fråga.

IACS

I Grekland är systemet för identifiering av jordbruksskiften inte fullständigt och innehåller fel i hänvisningarna till skiftena. Dessutom innehåller det geografiska lagret inom systemet för identifiering av jordbruksskiften (GIS) i några länder endast flygfoton som är mer än fem år gamla (Frankrike och Sverige). I Portugal sker uppdateringen med avsevärda förseningar (5.30 b, 5.30 c (1)).

Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling för budgetåret 2007 innehåller återigen en reservation om otillräckligt genomförande av IACS i Grekland.

Enligt den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling för budgetåret 2008 är från och med ansökningsåret 2009 alla delar av IACS i Grekland införda och fungerar, och reservationen kan dras tillbaka.

Detta påverkar inte de pågånde förfarandena för beslut om överensstämmelse avseende de finansiella risker som beror på brister i IACS under åren 2006–2008. Inom ramen för dessa förfaranden bör konsekvenserna av framför allt kvarstående bristerna i det geografiska lagret inom systemet för identifiering av jordbruksskiften (GIS) bedömas.

Revisionsrätten kommer under 2009 att granska systemet med samlat gårdsstöd och IACS/GIS i Grekland.

Kommissionen följer noga utvecklingen i Grekland. Kommissionen planerar att göra en ny granskning hösten 2009.

Systemet med samlat gårdsstöd

Vid revisionen påträffades systematiska brister i beräkningen av stödrättigheter (5.22 (1)–5.26 (1)).

När revisionsrätten upprepade redan utförda kontroller upptäcktes ett antal specifika kvalitetsbrister när det gäller hur inspektionerna på plats genomfördes (Grekland, Italien, Spanien och Portugal) (5.28 (1)).

De problem som nämns i årsrapporterna för 2006 och 2007 har i allmänhet redan följts upp inom ramen för förfarandena för bedömning av överensstämmelse.

Revisionsrätten fann fall där det fanns olika uppgifter på nationell och regional nivå om det nationella taket (Spanien) och en ofullständig, felaktig och inaktuell databas över stödrättigheter (Förenade kungariket) (5.37 (2)).

Revisionsrätten fann också fel som berodde på att stödet systematiskt beräknades fel när de som ansökte om stöd redovisade en areal som underskred deras stödrättigheter och när de hade stödrättigheter med olika värden (5.38 (2)).

Beträffande Storbritanniens eventuella överskridande av taket för tilldelade stödrättigheter vidtas åtgärder inom ramen för kontrollen av överensstämmelsen.

Beträffande beräkningen av stödet är kommissionen medveten om läget i Spanien, Slovenien och Storbritannien, och åtgärder har redan vidtagits genom förfarandet för kontroll av överensstämmelsen.

Beträffande Belgien visar den mottagna informationen att beräkningen av stöd i de fall som revisionsrätten hänvisar till medförde sådana avvikelser i de beviljade stödbeloppen som inte inverkade menligt på gemenskapens budget.

Olivolja

Att GIS-systemet för olivodlingar tillämpas på ett korrekt sätt har betydelse för hur produktionsstödsystemet integreras i systemet med samlat gårdsstöd. Detta har bekräftats i Grekland och Italien där fyra av fem av de transaktioner avseende olivolja inom systemet med samlat gårdsstöd som granskats innehöll fel, av vilka några har lett till mycket för höga betalningar (5.14 c (1)).

Enligt kommissionen har ytterligare finansiella korrigeringar gjorts avseende olivoljeproduktionsstödet under 2007 och 2008.

Revisionsrätten fann återigen fel som berodde på felaktig beräkning av stödrättigheter som gällde olivoljeproduktion (Grekland).

Kommissionen bekräftar att de brister som revisionsrätten tar upp är föremål för kontroller av överensstämmelsen.

Efterhandskontroller

Revisionsrättens analys av de attesterande organens rapporter pekar också på ett behov av att förbättra de utbetalande organens kontroll och rapportering när det gäller uppföljningen av potentiella felaktigheter som anmälts (5.36 (1)).

När det gäller de utbetalande organens kontroll och rapportering av uppföljningen av potentiella oriktigheter har de attesterande organen gjort en bedömning i 90 % av fallen (även om det utförda arbetet inte alltid var så heltäckande som kommissionen hade begärt) och i 74 % av dessa är uttalandet positivt om det utbetalande organets uppföljning.

De korrigeringar som kommissionen har gjort tyder på att det finns en risk för väsentliga fel i de totala fordringarna. Därför ifrågasätter revisionsrätten återigen om redovisningen av fordringar är tillförlitlig.

Kommissionen har erhållit tillräckliga uppgifter om gäldenärerna för sin bokföring och för att kunna avsluta räkenskaperna. I inget fall ansågs budgetkonsekvenserna ha en allvarlig inverkan på de totala räkenskaperna (och därmed på beslutet). De finansiella fel som upptäcks åtgärdas genom de vanliga förfarandena för kontroll av överensstämmelsen.

---

(1)  Punkt i Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2007.

(2)  Punkt i Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2008.

BILAGA 5.3

UTBETALANDE ORGAN FÖR VILKA RÄKENSKAPERNA HAR AVSKILTS FÖR 2008

| (miljoner euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Utabetalande organ | Avskilda räkenskaper
   (1) |
| EGFJ | EJFLU | Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling |
| Belgien | ALV | 274 | 29 | |
| Frankrike | ODARC | | 7 | |
| Tyskland | Baden-Württemberg | 421 | | |
| Tyskland | Bayern | | 127 | |
| Tyskland | Brandenburg | | 47 | |
| Tyskland | Niedersachsen | | 70 | |
| Tyskland | Schleswig-Holstein | | 29 | |
| Grekland | OPEKEPE | 2 461 | 224 | |
| Italien | ARBEA | 102 | 18 | |
| Malta | MRRA | 2 | | 3 |
| Portugal | IFAP | 720 | 253 | |
| Rumänien | PIAA | 462 | | |
| Slovakien | APA | | 98 | |
| Spanien | Galicien | | 40 | |
| Totalt | 4 442 | 942 | 3 |

(miljoner euro)

Medlemsstat

Utabetalande organ

Avskilda räkenskaper
   (1)

EGFJ

EJFLU

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling

Belgien

ALV

274

29

Frankrike

ODARC

7

Tyskland

Baden-Württemberg

421

Tyskland

Bayern

127

Tyskland

Brandenburg

47

Tyskland

Niedersachsen

70

Tyskland

Schleswig-Holstein

29

Grekland

OPEKEPE

2 461

224

Italien

ARBEA

102

18

Malta

MRRA

2

3

Portugal

IFAP

720

253

Rumänien

PIAA

462

Slovakien

APA

98

Spanien

Galicien

40

Totalt

4 442

942

3

---

(1)  Räkenskaper som kommissionen inte ansåg sig kunna godkänna i sina beslut av den 29 april 2009, av anledningar som kan tillskrivas de berörda medlemsstaterna och som kräver kompletterande utredning.

Källa: Kommissionens beslut 2009/366/EG, 2009/367/EG och 2009/373/EG (EUT L 111, 5.5.2009 och EUT L 116, 9.5.2009).

---

KAPITEL 6

Sammanhållning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Sammanhållningspolitikens särskilda kännetecken

Politiska mål och instrument

Hur pengarna används

System för övervakning och kontroll

Finansiella korrigeringar

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

System som gäller transaktionernas korrekthet

Perioden 2000–2006

Perioden 2007–2013

System som gäller återvinning och finansiella korrigeringar

Medlemsstater (perioden 2000–2006)

Kommissionens övervakning (perioden 2000–2006)

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 6.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet sammanhållning, som innefattar följande politikområden: 4 – Sysselsättning och socialpolitik och 13 – Regionalpolitik (1). Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har tillämpats finns i
  tabell 6.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

6.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet sammanhållning, som innefattar följande politikområden: 4 – Sysselsättning och socialpolitik och 13 – Regionalpolitik (1). Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har tillämpats finns i
  tabell 6.1
  .

| 6.1 | Kommissionen konstaterar att budgetrubrikerna 4 och 13 har en bredare räckvidd än sammanhållningspolitiken. De omfattar social dialog, jämställdhetspolitik, föranslutningsstöd och operativa anslag till EU-byråer. |
| --- | --- |

6.1

Tabell 6.1 —   Betalningar för politikområdena 4 och 13 år 2008

| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2008


  (miljoner euro) | Budgetförvaltnings-metod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Sysselsättning och socialpolitik | Administrativa utgifter | 25,93 | Direkt central |
| Europeiska socialfonden | 8 788,53 | Delad |
| Arbeta i Europa – Social dialog och rörlighet | 56,63 | Direkt central |
| Sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet | 105,14 | Direkt central |
| Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 49,04 | Delad |
| Instrumentet för stöd inför anslutningen | 0,00 | Decentraliserad |
| 13 | Regionalpolitik | Administrativa utgifter | 15,64 | Direkt central |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och annan regional verksamhet (bl.a. tidigare Ispa) | 21 455,21 | Delad |
| Sammanhållningsfonden | 5 826,46 | Delad |
| Föranslutningsverksamhet med anknytning till strukturpolitiken | 42,71 | Decentraliserad |
| Solidaritetsfonden | 273,19 | Delad |
| Totala administrativa utgifter (24) | 41,57 | |
| Totala driftsutgifter | 36 596,91 | |
| Totala betalningar för året | 36 638,48 | |
| Totala åtaganden för året | 48 189,59 | |

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2008

(miljoner euro)

Budgetförvaltnings-metod

4

Sysselsättning och socialpolitik

Administrativa utgifter

25,93

Direkt central

Europeiska socialfonden

8 788,53

Delad

Arbeta i Europa – Social dialog och rörlighet

56,63

Direkt central

Sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet

105,14

Direkt central

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

49,04

Delad

Instrumentet för stöd inför anslutningen

0,00

Decentraliserad

13

Regionalpolitik

Administrativa utgifter

15,64

Direkt central

Europeiska regionala utvecklingsfonden och annan regional verksamhet (bl.a. tidigare Ispa)

21 455,21

Delad

Sammanhållningsfonden

5 826,46

Delad

Föranslutningsverksamhet med anknytning till strukturpolitiken

42,71

Decentraliserad

Solidaritetsfonden

273,19

Delad

Totala administrativa utgifter (24)

41,57

Totala driftsutgifter

36 596,91

Totala betalningar för året

36 638,48

Totala åtaganden för året

48 189,59

Sammanhållningspolitikens särskilda kännetecken

| 6.2 | EU:s utgifter för sammanhållning planeras i fleråriga ”programperioder”. De betalningar som hör till respektive programperiod fortsätter några år efter det att programperioden har löpt ut. EU:s finansiering av sammanhållningen sker genom medfinansiering. Detta kapitel är framför allt inriktat på utgifter som avser programperioden 2000–2006; endast få ersättningar (mellanliggande betalningar) som avser programperioden 2007–2013 betalades ut 2008 (se punkt 6.8). |
| --- | --- |

6.2

EU:s utgifter för sammanhållning planeras i fleråriga ”programperioder”. De betalningar som hör till respektive programperiod fortsätter några år efter det att programperioden har löpt ut. EU:s finansiering av sammanhållningen sker genom medfinansiering. Detta kapitel är framför allt inriktat på utgifter som avser programperioden 2000–2006; endast få ersättningar (mellanliggande betalningar) som avser programperioden 2007–2013 betalades ut 2008 (se punkt 6.8).

| 6.2 | Kommissionen konstaterar att revisionsrättens iakttagelser endast rör betalningar från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden under programperioden 2000–2006, som utgör cirka 68 % av betalningarna inom sammanhållningspolitiken under 2008. Förhandsfinansieringen för programperioden 2007–2013 uppgick till 32 %. |
| --- | --- |

6.2

Politiska mål och instrument

| 6.3 | Under programperioden 2000–2006 var utgifterna för sammanhållningspolitiken inriktade på tre mål, nämligen






  a) | strukturell anpassning i områden där utvecklingen släpar efter (mål 1), |
| --- | --- | --- |

6.3

Under programperioden 2000–2006 var utgifterna för sammanhållningspolitiken inriktade på tre mål, nämligen

a)

strukturell anpassning i områden där utvecklingen släpar efter (mål 1),

| b) | ekonomisk och social omställning i områden med strukturella problem (mål 2), |
| --- | --- |

b)

ekonomisk och social omställning i områden med strukturella problem (mål 2),

| c) | modernisering av systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning (mål 3), |
| --- | --- |

c)

modernisering av systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning (mål 3),

samt på en rad mer specifika ”gemenskapsinitiativ” som till exempel gällde interregionalt samarbete i EU, stadsförnyelse och främjande av lika möjligheter på arbetsmarknaden.

| 6.4 | EU:s finansiering tillhandahålls huvudsakligen genom två strukturfonder och genom Sammanhållningsfonden (2):






  a) | Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) stöder mål 1 och 2 genom finansiering av infrastrukturinvesteringar, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, lokala utvecklingsinitiativ och små och medelstora företags verksamhet. |
| --- | --- | --- |

6.4

EU:s finansiering tillhandahålls huvudsakligen genom två strukturfonder och genom Sammanhållningsfonden (2):

a)

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) stöder mål 1 och 2 genom finansiering av infrastrukturinvesteringar, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, lokala utvecklingsinitiativ och små och medelstora företags verksamhet.

| b) | Europeiska socialfonden (ESF) stöder mål 1, 2 och 3 genom att bevilja ekonomiskt stöd till arbetslöshetsbekämpning, personalutveckling och främjande av integrering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

b)

Europeiska socialfonden (ESF) stöder mål 1, 2 och 3 genom att bevilja ekonomiskt stöd till arbetslöshetsbekämpning, personalutveckling och främjande av integrering på arbetsmarknaden.

| c) | Sammanhållningsfonden stöder förbättringar av miljö- och transportinfrastrukturen i medlemsstater med en bruttonationalprodukt per invånare som är lägre än 90 % av genomsnittet i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

c)

Sammanhållningsfonden stöder förbättringar av miljö- och transportinfrastrukturen i medlemsstater med en bruttonationalprodukt per invånare som är lägre än 90 % av genomsnittet i Europeiska unionen.

| 6.5 | Under programperioden 2007–2013 är Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden inriktade på tre mål (konvergens, regional konkurrenskraft och sysselsättning och europeiskt territoriellt samarbete). Programmen syftar till att främja innovation, företagaranda, sysselsättning och kunskapsekonomi samt till att utveckla de regionala ekonomierna och skapa nya och bättre jobb. |
| --- | --- |

6.5

Under programperioden 2007–2013 är Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden inriktade på tre mål (konvergens, regional konkurrenskraft och sysselsättning och europeiskt territoriellt samarbete). Programmen syftar till att främja innovation, företagaranda, sysselsättning och kunskapsekonomi samt till att utveckla de regionala ekonomierna och skapa nya och bättre jobb.

Hur pengarna används

| 6.6 | Strukturfonderna medfinansierar projekt inom ramen för fleråriga operativa program. Medlemsstaterna måste också bidra till de projekt som får stöd. Under perioden 2000–2006 fanns det 545 operativa program som varierade i storlek från mindre än 500 000 euro till mer än 8 miljarder euro. Projektutgifterna inom dessa program varierade mellan några hundra euro till en enskild stödmottagare och hundratals miljoner euro till ett omfattande infrastrukturprojekt. Mellan 2000 och 2006 medfinansierade Sammanhållningsfonden enskilda projekt – det fanns inga operativa program. Under denna period fanns det 1 170 projekt inom Sammanhållningsfonden. De varierade i storlek från 50 000 euro till över 1 miljard euro. När det gäller samtliga fonder och verksamheter för båda de politikområden som anges i
  tabell 6.1
  uppgick de totala ersättningarna till 24,8 miljarder euro 2008. |
| --- | --- |

6.6

Strukturfonderna medfinansierar projekt inom ramen för fleråriga operativa program. Medlemsstaterna måste också bidra till de projekt som får stöd. Under perioden 2000–2006 fanns det 545 operativa program som varierade i storlek från mindre än 500 000 euro till mer än 8 miljarder euro. Projektutgifterna inom dessa program varierade mellan några hundra euro till en enskild stödmottagare och hundratals miljoner euro till ett omfattande infrastrukturprojekt. Mellan 2000 och 2006 medfinansierade Sammanhållningsfonden enskilda projekt – det fanns inga operativa program. Under denna period fanns det 1 170 projekt inom Sammanhållningsfonden. De varierade i storlek från 50 000 euro till över 1 miljard euro. När det gäller samtliga fonder och verksamheter för båda de politikområden som anges i
  tabell 6.1
  uppgick de totala ersättningarna till 24,8 miljarder euro 2008.

| 6.7 | En strukturfonds eller Sammanhållningsfondens medfinansiering av ett projekt sker i allmänhet i form av en ersättning av kostnaderna (3)på grundval av kostnadsredovisningar som görs av de projektansvariga och som samlas i utbetalande organs/attesterande organs betalningsansökningar ställda till kommissionen (4). De projektansvariga tar vanligtvis emot förhandsfinansiering och lämnar en eller flera löpande kostnadsredovisningar och en slutlig kostnadsredovisning när projektet är avslutat. |
| --- | --- |

6.7

En strukturfonds eller Sammanhållningsfondens medfinansiering av ett projekt sker i allmänhet i form av en ersättning av kostnaderna (3)på grundval av kostnadsredovisningar som görs av de projektansvariga och som samlas i utbetalande organs/attesterande organs betalningsansökningar ställda till kommissionen (4). De projektansvariga tar vanligtvis emot förhandsfinansiering och lämnar en eller flera löpande kostnadsredovisningar och en slutlig kostnadsredovisning när projektet är avslutat.

| 6.8 | Finansieringssystemen har inte ändrats nämnvärt för perioden 2007–2013 jämfört med den föregående perioden. Igångsättandet av programmen har varit långsamt. Betalningarna för 2008 uppgick till 11,8 miljarder euro, av vilka 11,7 miljarder euro betalades ut i förhandsfinansiering. |
| --- | --- |

6.8

Finansieringssystemen har inte ändrats nämnvärt för perioden 2007–2013 jämfört med den föregående perioden. Igångsättandet av programmen har varit långsamt. Betalningarna för 2008 uppgick till 11,8 miljarder euro, av vilka 11,7 miljarder euro betalades ut i förhandsfinansiering.

| 6.8 | Kommissionen anser att det har skett en stor förändring i finansieringssystemet under perioden 2007–2013, eftersom grunden för medfinansiering nu fastställs inom de prioriterade områdena. Denna förenkling bör leda till en minskning av de fel som har förekommit under de tidigare programperioderna i fördelningen av den medfinansiering som fastställs på projektnivå. |
| --- | --- |

6.8

System för övervakning och kontroll

| 6.9 | Ansvaret för att utgifterna för sammanhållningspolitiken är lagliga och korrekta börjar i medlemsstaterna, men kommissionen har det slutgiltiga ansvaret för att budgeten genomförs korrekt. |
| --- | --- |

6.9

Ansvaret för att utgifterna för sammanhållningspolitiken är lagliga och korrekta börjar i medlemsstaterna, men kommissionen har det slutgiltiga ansvaret för att budgeten genomförs korrekt.

| 6.9 | Enligt sektorsförordningarna är det medlemsstaterna som har ansvaret för att garantera att de medfinansieringsutgifter som deklareras till kommissionen är korrekta. Enligt den delade förvaltningen har kommissionen en tillsynsfunktion för att kontrollera att medlemsstaternas kontrollsystem fungerar effektivt och vidta korrigerande åtgärder när den anser att kontrollsystemen är ineffektiva. Därigenom fullgör kommissionen sitt ansvar för genomförandet av budgeten (artikel 53b.4 i budgetförordningen). Kommissionens tillsynsfunktion omfattar revisionsverksamhet, men även programförhandlingar, övervakningskommittéer, årliga möten med förvaltnings- och revisionsmyndigheter, vägledning och seminarier. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Det finns två kontrollnivåer när det gäller sammanhållningsprojekt. Den första nivån är kontrollsystemet i medlemsstaterna som ska förhindra eller upptäcka och korrigera felaktiga ersättningar av projektkostnader och andra oriktigheter. Den andra nivån är kommissionens övervakning som ska garantera att medlemsstaterna har infört kontrollsystem som fungerar som de ska och som minskar risken för kontrollbrister. |
| --- | --- |

6.10

Det finns två kontrollnivåer när det gäller sammanhållningsprojekt. Den första nivån är kontrollsystemet i medlemsstaterna som ska förhindra eller upptäcka och korrigera felaktiga ersättningar av projektkostnader och andra oriktigheter. Den andra nivån är kommissionens övervakning som ska garantera att medlemsstaterna har infört kontrollsystem som fungerar som de ska och som minskar risken för kontrollbrister.

| 6.11 | I de förordningar som gäller den nya programperioden 2007–2013 (5)har kontrollbestämmelserna skärpts och kommissionens och medlemsstaternas respektive ansvar förtydligats. Revisionsbestämmelserna har förstärkts betydligt. För varje operativt program är medlemsstaterna skyldiga att förelägga kommissionen, för godkännande, en rapport och ett yttrande från ett fristående revisionsorgan med en överensstämmelsebedömning av systembeskrivningen. Årliga kontrollrapporter med resultaten av systemgranskningarna och revisionen av ett representativt urval av transaktioner som resulterar i ett årligt revisionsuttalande krävs också. |
| --- | --- |

6.11

I de förordningar som gäller den nya programperioden 2007–2013 (5)har kontrollbestämmelserna skärpts och kommissionens och medlemsstaternas respektive ansvar förtydligats. Revisionsbestämmelserna har förstärkts betydligt. För varje operativt program är medlemsstaterna skyldiga att förelägga kommissionen, för godkännande, en rapport och ett yttrande från ett fristående revisionsorgan med en överensstämmelsebedömning av systembeskrivningen. Årliga kontrollrapporter med resultaten av systemgranskningarna och revisionen av ett representativt urval av transaktioner som resulterar i ett årligt revisionsuttalande krävs också.

| 6.11 | En viktig nyhet under programperioden 2007–2013 är att ett revisionsorgan har inrättats för varje program. Detta organ ansvarar för att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet inrättas och fungerar effektivt under programmets löptid. Den årliga kontrollrapport och det yttrande som revisionsorganet avger bör bidra till att avsevärt förstärka de nationella kontrollsystemens revisioner. Revisionsorganet ska även rapportera om felfrekvensen i sina revisioner av de statistiska urvalen av verksamheter. |
| --- | --- |

6.11

Finansiella korrigeringar

| 6.12 | Inom sammanhållningspolitiken ska utgifter som inte uppfyller villkoren för finansiering undantas från EU-finansiering med hjälp av förfarandena för finansiell korrigering. |
| --- | --- |

6.12

Inom sammanhållningspolitiken ska utgifter som inte uppfyller villkoren för finansiering undantas från EU-finansiering med hjälp av förfarandena för finansiell korrigering.

| 6.13 | Medlemsstaterna bär huvudansvaret för att genomföra finansiella korrigeringar när det gäller oriktiga utgifter som attesterats för kommissionen. När nationella kontrollsystem upptäcker fel i attesterade utgifter, måste medlemsstaten vidta åtgärder för att återkräva de belopp som betalats ut felaktigt till de slutliga stödmottagarna och i förekommande fall dra tillbaka den icke stödberättigande utgiften från ersättningsanspråket (6). |
| --- | --- |

6.13

Medlemsstaterna bär huvudansvaret för att genomföra finansiella korrigeringar när det gäller oriktiga utgifter som attesterats för kommissionen. När nationella kontrollsystem upptäcker fel i attesterade utgifter, måste medlemsstaten vidta åtgärder för att återkräva de belopp som betalats ut felaktigt till de slutliga stödmottagarna och i förekommande fall dra tillbaka den icke stödberättigande utgiften från ersättningsanspråket (6).

| 6.13 | Det är först och främst medlemsstaterna som har ansvaret för att upptäcka fel innan utgifterna attesteras till kommissionen, och även i attesterade utgifter. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Om kommissionen vid sina revisioner konstaterar att en medlemsstat inte har korrigerat oriktiga utgifter eller att det finns allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen, ska den ”tillfälligt hålla inne de berörda löpande betalningarna” (7)och begära att medlemsstaten vidtar åtgärder för att komma till rätta med de allvarliga systembristerna och/eller genomför finansiella korrigeringar. Om medlemsstaterna genomför de begärda finansiella korrigeringarna, kan de byta ut de undantagna utgifterna mot andra stödberättigande utgifter. |
| --- | --- |

6.14

Om kommissionen vid sina revisioner konstaterar att en medlemsstat inte har korrigerat oriktiga utgifter eller att det finns allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen, ska den ”tillfälligt hålla inne de berörda löpande betalningarna” (7)och begära att medlemsstaten vidtar åtgärder för att komma till rätta med de allvarliga systembristerna och/eller genomför finansiella korrigeringar. Om medlemsstaterna genomför de begärda finansiella korrigeringarna, kan de byta ut de undantagna utgifterna mot andra stödberättigande utgifter.

| 6.15 | Om medlemsstaten inte genomför de begärda åtgärderna och/eller finansiella korrigeringarna, kan kommissionen göra finansiella korrigeringar genom ett kommissionsbeslut, vilket innebär en nettominskning av tillgängliga medel. |
| --- | --- |

6.15

Om medlemsstaten inte genomför de begärda åtgärderna och/eller finansiella korrigeringarna, kan kommissionen göra finansiella korrigeringar genom ett kommissionsbeslut, vilket innebär en nettominskning av tillgängliga medel.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 6.16 | I
  1.3
  och
  1.4
  i
  bilaga 6.1
  sammanfattas resultaten när det gäller korrektheten i de transaktioner som avser EU:s finansiering av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

6.16

I
  1.3
  och
  1.4
  i
  bilaga 6.1
  sammanfattas resultaten när det gäller korrektheten i de transaktioner som avser EU:s finansiering av sammanhållningspolitiken.

| 6.17 | Under 2008 innehöll återigen ett stort antal ersättningar till sammanhållningsprojekt fel, det vill säga ett stort antal projekt fick för stor ersättning. Andelen projekt i det representativa statistiska urvalet som innehöll fel (se punkterna 1.9–1.12) är 43 % (8). Revisionsrätten uppskattar att minst 11 % (9)av det totala belopp som ersatts (10)inte borde ha ersatts. |
| --- | --- |

6.17

Under 2008 innehöll återigen ett stort antal ersättningar till sammanhållningsprojekt fel, det vill säga ett stort antal projekt fick för stor ersättning. Andelen projekt i det representativa statistiska urvalet som innehöll fel (se punkterna 1.9–1.12) är 43 % (8). Revisionsrätten uppskattar att minst 11 % (9)av det totala belopp som ersatts (10)inte borde ha ersatts.

| 6.17 | Kommissionen konstaterar att de flesta av projekten med stora kvantifierbara fel endast rör tre medlemsstater. Kommissionen kände redan till att det fanns brister i fem av de sex berörda programmen och hade vidtagit lämpliga korrigerande åtgärder, bland annat genom att genomföra handlingsplaner och inleda inställandeförfaranden. Under 2008 antogs två beslut som berör tre program. |
| --- | --- |

6.17

Kommissionen betonar även att 58 % av felen inte är kvantifierbara, inklusive fel i regelefterlevnaden, och många av felen skulle inte ha inverkat på ersättningen av utgifter, även om de hade upptäckts i förväg. Exempel på det senare fallet är förseningar i offentliggörande av meddelanden om kontraktstilldelning, brister i verifieringskedjan eller bristande offentlighet på projektnivå.

Av de 73 projekt som berörs av de fel som anges bilaga 6.1 finns det sex fall där kommissionen inte anser att de omständigheter som identifierats av revisionsrätten ger anledning till att tillämpa finansiella korrigeringar, eller åtminstone inte på den nivå som föreslås. Detta rör särskilt fyra fel i offentlig upphandling, som bidrar till den totala felprocenten.

Kommissionen hänvisar även till sitt svar på punkt 6.2.

| 6.18 | En stor del av den uppskattade felprocenten beror på fel avseende stödberättigande, som är den vanligaste typen av kvantifierbara fel i urvalet för granskning. De konstaterades i 41 granskade ersättningar. Orsakerna till felen avseende stödberättigande var följande: |
| --- | --- |

6.18

En stor del av den uppskattade felprocenten beror på fel avseende stödberättigande, som är den vanligaste typen av kvantifierbara fel i urvalet för granskning. De konstaterades i 41 granskade ersättningar. Orsakerna till felen avseende stödberättigande var följande:

| 6.18 | Kommissionen kommer att följa upp alla punkter som revisionsrätten identifierat för att se till att lämpliga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

6.18

| a) | Projekten eller stödmottagarna uppfyllde inte de specifika finansieringsvillkoren. |
| --- | --- |

a)

Projekten eller stödmottagarna uppfyllde inte de specifika finansieringsvillkoren.

| b) | Allvarliga brister förekom när det gällde att följa upphandlingsregler. |
| --- | --- |

b)

Allvarliga brister förekom när det gällde att följa upphandlingsregler.

| b) | Kommissionen har även konstaterat att en stor källa till felaktigheter är att reglerna om offentlig upphandling inte har följts, och har därför inriktat sitt eget revisionsarbete på detta riskområde och har vidtagit andra åtgärder, t.ex. att utfärda riktlinjer till medlemsstaterna om vilka nivåer för finansiell korrigering som ska tillämpas. Kommissionen hänvisar dock även till sitt svar på punkt 6.17 om kvantifieringen av sådana fel. |
| --- | --- |

b)

| c) | Icke ersättningsbara kostnader hade inkluderats. |
| --- | --- |

c)

Icke ersättningsbara kostnader hade inkluderats.

De två första av de tre orsaker till fel avseende stödberättigande som beskrivs ovan står för nästan 80 % av den uppskattade felprocenten.

Exempel

| a) | I ett Eruf-projekt bestod de redovisade utgifterna endast av köp av mark. Enligt Erufs regler för stödberättigande får markköp dock inte utgöra mer än 10 % av de totala stödberättigande utgifterna. Trots detta hade förvaltningsmyndigheten godkänt att projektkostnaderna ersattes. De redovisade kostnaderna på 25 miljoner euro berättigar inte till medfinansiering från strukturfonderna. |
| --- | --- |

a)

I ett Eruf-projekt bestod de redovisade utgifterna endast av köp av mark. Enligt Erufs regler för stödberättigande får markköp dock inte utgöra mer än 10 % av de totala stödberättigande utgifterna. Trots detta hade förvaltningsmyndigheten godkänt att projektkostnaderna ersattes. De redovisade kostnaderna på 25 miljoner euro berättigar inte till medfinansiering från strukturfonderna.

| b) | I ett annat Eruf-projekt var syftet att utveckla ett IT-system. Den upphandlande myndigheten var skyldig att tillämpa ett anbudsförfarande i vederbörlig ordning för tilldelning av ett tjänstekontrakt vars värde överskred 236 000 euro. De regionala myndigheterna, som var slutliga stödmottagare inom projektet, ingick ett kontrakt direkt med ett företag utan något anbudsförfarande. De 1,8 miljoner euro i utgifter som hade redovisats för detta projekt blev därmed icke stödberättigande. |
| --- | --- |

b)

I ett annat Eruf-projekt var syftet att utveckla ett IT-system. Den upphandlande myndigheten var skyldig att tillämpa ett anbudsförfarande i vederbörlig ordning för tilldelning av ett tjänstekontrakt vars värde överskred 236 000 euro. De regionala myndigheterna, som var slutliga stödmottagare inom projektet, ingick ett kontrakt direkt med ett företag utan något anbudsförfarande. De 1,8 miljoner euro i utgifter som hade redovisats för detta projekt blev därmed icke stödberättigande.

| c) | Utgifter måste vara knutna till den medfinansierade verksamheten för att vara stödberättigande. Inom ett ESF-projekt redovisades en handläggares lön, fakturor från flera leverantörer och vissa inköp av utrustning inom projektet, trots att dessa utgifter gällde stödmottagarens övriga verksamhet. Trots att endast avskrivning är stödberättigande vid inköp av utrustning, redovisades dessutom hela inköpspriset. Resultatet blev att de redovisade kostnaderna var 88 750 euro eller 13,5 % för höga. |
| --- | --- |

c)

Utgifter måste vara knutna till den medfinansierade verksamheten för att vara stödberättigande. Inom ett ESF-projekt redovisades en handläggares lön, fakturor från flera leverantörer och vissa inköp av utrustning inom projektet, trots att dessa utgifter gällde stödmottagarens övriga verksamhet. Trots att endast avskrivning är stödberättigande vid inköp av utrustning, redovisades dessutom hela inköpspriset. Resultatet blev att de redovisade kostnaderna var 88 750 euro eller 13,5 % för höga.

| 6.19 | I två av Erufs operativa program i revisionsrättens urval redovisade nationella myndigheter sju projekt som ursprungligen hade finansierats med nationella medel. Dessa projekt hade redan avslutats när ansökan om EU-medfinansiering lämnades in, antingen för att skapa nya utgifter eller för att byta ut icke stödberättigande utgifter. Revisionsrätten konstaterade att dessa projekt var mer utsatta för fel än de projekt som hade valts ut på vanligt sätt (11). De nationella myndigheterna hade inte gjort någon ändamålsenlig förhandskontroll av att projekten följde EU:s finansieringsregler (12). När programperioden 2000–2006 går mot sitt slut, har de nationella myndigheterna en press på sig att utnyttja de anslagna EU-medlen. Detta ökar risken för att icke stödberättigande projekt får sina kostnader ersatta via EU:s budget. |
| --- | --- |

6.19

I två av Erufs operativa program i revisionsrättens urval redovisade nationella myndigheter sju projekt som ursprungligen hade finansierats med nationella medel. Dessa projekt hade redan avslutats när ansökan om EU-medfinansiering lämnades in, antingen för att skapa nya utgifter eller för att byta ut icke stödberättigande utgifter. Revisionsrätten konstaterade att dessa projekt var mer utsatta för fel än de projekt som hade valts ut på vanligt sätt (11). De nationella myndigheterna hade inte gjort någon ändamålsenlig förhandskontroll av att projekten följde EU:s finansieringsregler (12). När programperioden 2000–2006 går mot sitt slut, har de nationella myndigheterna en press på sig att utnyttja de anslagna EU-medlen. Detta ökar risken för att icke stödberättigande projekt får sina kostnader ersatta via EU:s budget.

| 6.19 | År 2005 gick kommissionen ut med riktlinjer om att sådana projekt endast får inkluderas i program om de uppfyller samtliga obligatoriska villkor. De måste bland annat uppfylla programurvalskriterierna, reglerna för genomförande av kontroller, offentlighet etc. Kommissionens företrädare har påmint medlemsstaternas myndigheter om dessa krav när inbegripandet av sådana projekt har diskuterats vid övervakningskommittéernas möten. I vissa fall där kommissionen ansåg att de obligatoriska villkoren inte hade uppfyllts gjorde den finansiella korrigeringar.

  I fyra av fem projekt som revisionsrätten ansåg vara fullständigt icke stödberättigande på grund av att de inte var operativa, anser kommissionen att det på grund av reglerna inte är möjligt att fastställa om så är fallet förrän programmen avslutas. Om förhållandena inte förändras kommer projekten inte att medfinansieras. I det återstående fallet har de nationella myndigheterna gått med på att dra tillbaka projektet. |
| --- | --- |

6.19

I fyra av fem projekt som revisionsrätten ansåg vara fullständigt icke stödberättigande på grund av att de inte var operativa, anser kommissionen att det på grund av reglerna inte är möjligt att fastställa om så är fallet förrän programmen avslutas. Om förhållandena inte förändras kommer projekten inte att medfinansieras. I det återstående fallet har de nationella myndigheterna gått med på att dra tillbaka projektet.

Exempel

Ett Eruf-projekt gav stöd till uppförandet av tre högreservoarer längs en vattenledning som skulle distribuera vatten från en lokal damm. Det genomfördes mellan 2000 och 2004. Ledningen användes aldrig, eftersom dammen aldrig fylldes med vatten.

Förvaltningsmyndigheten visste att projektet inte kunde uppnå de specifika mål som hade fastställts och att dess kostnader därmed inte var stödberättigande. Den beslutade dock att ta med projektet i det operativa programmet för att ersätta ett annat projekt som inte godkänts av kommissionen. Det utgiftsbelopp som redovisades för kommissionen för detta projekt var 5,7 miljoner euro.

Exempel

När programmet avslutas kommer kommissionen att kontrollera om detta projekt är operativt. Om så inte är fallet kommer den att tillämpa den nödvändiga finansiella korrigeringen.

| 6.20 | 58 % av de fel som konstaterades i urvalet för granskning är icke kvantifierbara och ingår därför inte i uppskattningen av felprocenten. Merparten av dem var fel avseende regelefterlevnaden, det vill säga






  a) | det förekom brister i anbuds- och kontraktsförfaranden, |
| --- | --- | --- |

6.20

58 % av de fel som konstaterades i urvalet för granskning är icke kvantifierbara och ingår därför inte i uppskattningen av felprocenten. Merparten av dem var fel avseende regelefterlevnaden, det vill säga

a)

det förekom brister i anbuds- och kontraktsförfaranden,

| b) | reglerna om offentlighet följdes inte. |
| --- | --- |

b)

reglerna om offentlighet följdes inte.

6.20

Exempel

I upphandlingen av två kontrakt inom ett Eruf-projekt användes en formel för genomsnittspriser i utvärderingen av de ekonomiska anbuden. Genom denna metod straffas de lägsta anbuden, och anbudsgivaren ges inte möjlighet att motivera sitt anbud.

Enligt Europeiska gemenskapernas domstols dom i mål SECAP SpA, C-147/06, är tillvägagångssättet ovan diskriminerande.

Med detta tillvägagångssätt är det dessutom inte säkert att det anbud som väljs ut är det anbud som har det lägsta priset, vilket i vissa fall skulle stå i strid med rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader (13), särskilt när det gäller att fastställa det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet.

Exempel

Kommissionen har funnit denna typ av fel i sina egna revisioner och har vidtagit korrigerande åtgärder vid behov.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 6.21 | Eftersom programperioden 2000–2006 närmade sig sitt slut, ansåg revisionsrätten att ytterligare en fullständig bedömning av medlemsstaternas kontrollsystem för 2000–2006 inte tillför något mervärde. Eftersom det nästan inte gjordes några mellanliggande betalningar under perioden 2007–2013 (se punkt 6.8), inriktade revisionsrätten sin bedömning på den del av medlemsstaternas system som inrättats för att behandla upptäckta fel och rapportera om finansiella korrigeringar till kommissionen. |
| --- | --- |

6.21

Eftersom programperioden 2000–2006 närmade sig sitt slut, ansåg revisionsrätten att ytterligare en fullständig bedömning av medlemsstaternas kontrollsystem för 2000–2006 inte tillför något mervärde. Eftersom det nästan inte gjordes några mellanliggande betalningar under perioden 2007–2013 (se punkt 6.8), inriktade revisionsrätten sin bedömning på den del av medlemsstaternas system som inrättats för att behandla upptäckta fel och rapportera om finansiella korrigeringar till kommissionen.

| 6.21 | Medlemsstaternas system för att rapportera om finansiella korrigeringar till kommissionen har avsevärt klargjorts och förstärkts för programperioden 2007–2013 genom att ansvariga revisionsorgan utses och genom kravet på att inlämna en årlig redovisningstabell (artikel 61 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 och artikel 20 i kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006). |
| --- | --- |

6.21

| 6.22 | Vidare granskade revisionsrätten kommissionens övervakning över medlemsstaternas kontrollsystem. Revisionen omfattade två delar, och revisionsrätten granskade följande:






  a) | Kommissionens revisioner av hur medlemsstaternas system fungerade under programperioden 2000–2006. |
| --- | --- | --- |

6.22

Vidare granskade revisionsrätten kommissionens övervakning över medlemsstaternas kontrollsystem. Revisionen omfattade två delar, och revisionsrätten granskade följande:

a)

Kommissionens revisioner av hur medlemsstaternas system fungerade under programperioden 2000–2006.

| b) | Kommissionens godkännande av utformningen av medlemsstaternas kontrollsystem för programperioden 2007–2013. Revisionsrätten granskade bland annat kommissionens godkännande av yttranden om överensstämmelse och revisionsstrategier som utarbetats av medlemsstaterna för innevarande programperiod. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens godkännande av utformningen av medlemsstaternas kontrollsystem för programperioden 2007–2013. Revisionsrätten granskade bland annat kommissionens godkännande av yttranden om överensstämmelse och revisionsstrategier som utarbetats av medlemsstaterna för innevarande programperiod.

| 6.22 | Förutom de två delar i kommissionens tillsyn av medlemsstaternas kontrollsystem som har granskats av revisionsrätten omfattar kommissionens tillsynsuppgifter även en mängd olika verksamheter, som beskrivs i kommissionens meddelande om en handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder (KOM(2008) 97).

  Kommissionen hänvisar även till sitt svar på punkt 6.9. |
| --- | --- |

6.22

Kommissionen hänvisar även till sitt svar på punkt 6.9.

System som gäller transaktionernas korrekthet

Perioden 2000–2006

| 6.23 | År 2007 bedömde revisionsrätten medlemsstaternas kontrollsystem som delvis ändamålsenliga. Detta år gjordes inga större ändringar i den rättsliga ramen som påverkade medlemsstaternas kontrollsystem. Den felnivå som upptäcktes tidigare år och detta år är dessutom fortfarande betydligt högre än väsentlighetströskeln. |
| --- | --- |

6.23

År 2007 bedömde revisionsrätten medlemsstaternas kontrollsystem som delvis ändamålsenliga. Detta år gjordes inga större ändringar i den rättsliga ramen som påverkade medlemsstaternas kontrollsystem. Den felnivå som upptäcktes tidigare år och detta år är dessutom fortfarande betydligt högre än väsentlighetströskeln.

| 6.23 | Kommissionen anser att det under 2008 gjordes betydande förbättringar i genomförandet av förvaltnings- och kontrollsystemen för vissa program till följd av de åtgärder som den vidtagit under föregående år, särskilt enligt 2008 års handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder.

  Generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har offentliggjort resultaten av sina utvärderingar av systemens effektivitet i 545 operativa program i sina respektive årliga revisionsrapporter för 2008. Analysen av de totala siffrorna visar en markant utveckling enligt följande:







  — | 31 % av systemen fungerar väl (31 % för 2007). |
| --- | --- | --- |

6.23

Generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har offentliggjort resultaten av sina utvärderingar av systemens effektivitet i 545 operativa program i sina respektive årliga revisionsrapporter för 2008. Analysen av de totala siffrorna visar en markant utveckling enligt följande:

—

31 % av systemen fungerar väl (31 % för 2007).

| — | 47 % av systemen fungerar, men det krävs förbättringar (brister med måttlig inverkan) (26 % för 2007). |
| --- | --- |

—

47 % av systemen fungerar, men det krävs förbättringar (brister med måttlig inverkan) (26 % för 2007).

| — | 16 % av systemen fungerar, men behöver förbättras (brister med avsevärd påverkan) (29 % för 2007). |
| --- | --- |

—

16 % av systemen fungerar, men behöver förbättras (brister med avsevärd påverkan) (29 % för 2007).

| — | 6 % av systemen är ineffektiva (14 % för 2007). |
| --- | --- |

—

6 % av systemen är ineffektiva (14 % för 2007).

Perioden 2007–2013

| 6.24 | När det gäller programperioden 2007–2013 (såsom förklaras i punkt 6.11) har nya delar införts i kontrollsystemen, så att man redan från början ska kunna minska risken för fel i transaktioner. Före den första mellanliggande betalningen för ett program eller senast 12 månader efter det att programmet har godkänts, är medlemsstaterna skyldiga att till kommissionen lämna, för godkännande, en systembeskrivning som åtföljs av en överensstämmelsebedömning från ett fristående revisionsorgan. Revisionsmyndigheterna är dessutom skyldiga att lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen inom nio månader efter godkännandet av programmet. |
| --- | --- |

6.24

När det gäller programperioden 2007–2013 (såsom förklaras i punkt 6.11) har nya delar införts i kontrollsystemen, så att man redan från början ska kunna minska risken för fel i transaktioner. Före den första mellanliggande betalningen för ett program eller senast 12 månader efter det att programmet har godkänts, är medlemsstaterna skyldiga att till kommissionen lämna, för godkännande, en systembeskrivning som åtföljs av en överensstämmelsebedömning från ett fristående revisionsorgan. Revisionsmyndigheterna är dessutom skyldiga att lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen inom nio månader efter godkännandet av programmet.

| 6.25 | Revisionsrättens revision visar att kommissionen har utfört sina godkännandeförfaranden inom de fastställda tidsfristerna, både när det gäller överensstämmelsebedömningar och revisionsstrategier. Godkännanden av systembeskrivningar och överensstämmelsebedömningar har motiverats och underkännanden har klart och tydligt baserats på brister (ofullständiga och därför inte förenliga med reglerna och/eller av otillräcklig kvalitet) i de dokument som medlemsstaterna lämnat in. |
| --- | --- |

6.25

Revisionsrättens revision visar att kommissionen har utfört sina godkännandeförfaranden inom de fastställda tidsfristerna, både när det gäller överensstämmelsebedömningar och revisionsstrategier. Godkännanden av systembeskrivningar och överensstämmelsebedömningar har motiverats och underkännanden har klart och tydligt baserats på brister (ofullständiga och därför inte förenliga med reglerna och/eller av otillräcklig kvalitet) i de dokument som medlemsstaterna lämnat in.

| 6.26 | Vid utgången av 2008 hade kommissionen tagit emot systembeskrivningar och överensstämmelsebedömningar för 282 (65 %) av de 432 godkända programmen samt godkänt endast 88 (20 %). I 38 % av dessa fall hade medlemsstaterna lämnat in dokumenten sent för kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

6.26

Vid utgången av 2008 hade kommissionen tagit emot systembeskrivningar och överensstämmelsebedömningar för 282 (65 %) av de 432 godkända programmen samt godkänt endast 88 (20 %). I 38 % av dessa fall hade medlemsstaterna lämnat in dokumenten sent för kommissionens godkännande.

| 6.26 | Den 30 juni 2009 hade kommissionen mottagit rapporter om överensstämmelsebedömning för 88 % av alla program. Efter en granskning som utfördes inom de fastställda tidsfristerna godkände den rapporterna för 48 % av alla program. |
| --- | --- |

6.26

| 6.27 | Situationen var likartad när det gällde godkännandet av medlemsstaternas revisionsstrategier. Vid utgången av 2008 hade kommissionen tagit emot revisionsstrategier för 363 (84 %) av de 432 godkända programmen. 206 strategier (47 %) hade godkänts. Medlemsstaterna hade lämnat in 39 % av dessa dokument sent. |
| --- | --- |

6.27

Situationen var likartad när det gällde godkännandet av medlemsstaternas revisionsstrategier. Vid utgången av 2008 hade kommissionen tagit emot revisionsstrategier för 363 (84 %) av de 432 godkända programmen. 206 strategier (47 %) hade godkänts. Medlemsstaterna hade lämnat in 39 % av dessa dokument sent.

| 6.27 | Den 30 juni 2009 hade kommissionen mottagit revisionsstrategier för 91 % av alla program. Efter en granskning som utfördes inom de fastställda tidsfristerna godkände den revisionsstrategierna för 85 % av alla program. |
| --- | --- |

6.27

| 6.28 | Projekten för perioden 2007–2013 håller redan på att genomföras. Projektutgifterna redovisas av stödmottagarna för de nationella myndigheterna eller av de nationella myndigheterna för kommissionen innan kontrollsystemen har godkänts (14). Revisionsrätten ser en risk för att sena godkännanden av medlemsstaternas systembeskrivningar, överensstämmelsebedömningar och revisionsstrategier ökar sannolikheten för att kontrollsystemen inte förhindrar och upptäcker fel i inledningsskedet. |
| --- | --- |

6.28

Projekten för perioden 2007–2013 håller redan på att genomföras. Projektutgifterna redovisas av stödmottagarna för de nationella myndigheterna eller av de nationella myndigheterna för kommissionen innan kontrollsystemen har godkänts (14). Revisionsrätten ser en risk för att sena godkännanden av medlemsstaternas systembeskrivningar, överensstämmelsebedömningar och revisionsstrategier ökar sannolikheten för att kontrollsystemen inte förhindrar och upptäcker fel i inledningsskedet.

| 6.28 | Kommissionen har genomfört sina godkännandeförfaranden inom de fastställda tidsfristerna. Den risk som revisionsrätten ser är naturlig med tanke på hur lång tid förfarandet för inlämnande och godkännande av överensstämmelsebedömningar och revisionsstrategier tar enligt bestämmelserna för programperioden 2007–2013. Kommissionen bedömer risken som begränsad eftersom kontrollsystemen kan uppfylla kraven och fungera effektivt även innan överensstämmelsebedömningarna har godkänts. Varje programrevisionsorgan måste inkomma till kommissionen med slutsatser om revisionsresultatet för ett representativt urval av verksamheter, som ska täcka de utgifter som deklarerats 2008 och under följande år, samt ett yttrande om hur systemen fungerar.

  Kommissionen har även tagit hänsyn till denna risk i sin egen revisionsstrategi för 2009. |
| --- | --- |

6.28

Kommissionen har även tagit hänsyn till denna risk i sin egen revisionsstrategi för 2009.

System som gäller återvinning och finansiella korrigeringar

Medlemsstater (perioden 2000–2006)

| 6.29 | Revisionsrätten bedömde medlemsstaternas system för registrering och korrigering av fel som konstaterats vid de olika nationella efterhandskontrollerna och rapporteringen av finansiella korrigeringar till kommissionen. Syftet var att granska tillförlitligheten i kommissionens information om finansiella korrigeringar som genomförs av medlemsstaterna. Revisionsrätten kontrollerade om de fel som upptäckts redan av medlemsstaternas kontrollsystem registreras på ett riktigt och fullständigt sätt i medlemsstaterna, om de korrigeras inom rimlig tid och om dessa korrigeringar registrerades i vederbörlig ordning (15)i de nationella systemen och rapporterades till kommissionen (16). |
| --- | --- |

6.29

Revisionsrätten bedömde medlemsstaternas system för registrering och korrigering av fel som konstaterats vid de olika nationella efterhandskontrollerna och rapporteringen av finansiella korrigeringar till kommissionen. Syftet var att granska tillförlitligheten i kommissionens information om finansiella korrigeringar som genomförs av medlemsstaterna. Revisionsrätten kontrollerade om de fel som upptäckts redan av medlemsstaternas kontrollsystem registreras på ett riktigt och fullständigt sätt i medlemsstaterna, om de korrigeras inom rimlig tid och om dessa korrigeringar registrerades i vederbörlig ordning (15)i de nationella systemen och rapporterades till kommissionen (16).

| 6.30 | Av
  del 2
  i
  bilaga 6.1
  framgår att den minst tillfredsställande aspekten av de granskade systemen för återvinningar och finansiella korrigeringar gäller rapporteringen av korrigeringar till kommissionen. I fyra av de granskade operativa programmen var den otillfredsställande och i sex andra fall var den delvis otillfredsställande. I vissa fall lämnades ingen information alls om finansiella korrigeringar till kommissionen, i andra fall presenterades den inte enligt de anvisningar som skickats av kommissionen (generaldirektoratet för regionalpolitik), och det gick inte att dra slutsatsen att de uppgifter som hade lämnats var tillförlitliga. Detta innebär att kommissionen inte får fullständig och tillförlitlig information om dessa finansiella korrigeringar från alla medlemsstater. |
| --- | --- |

6.30

Av
  del 2
  i
  bilaga 6.1
  framgår att den minst tillfredsställande aspekten av de granskade systemen för återvinningar och finansiella korrigeringar gäller rapporteringen av korrigeringar till kommissionen. I fyra av de granskade operativa programmen var den otillfredsställande och i sex andra fall var den delvis otillfredsställande. I vissa fall lämnades ingen information alls om finansiella korrigeringar till kommissionen, i andra fall presenterades den inte enligt de anvisningar som skickats av kommissionen (generaldirektoratet för regionalpolitik), och det gick inte att dra slutsatsen att de uppgifter som hade lämnats var tillförlitliga. Detta innebär att kommissionen inte får fullständig och tillförlitlig information om dessa finansiella korrigeringar från alla medlemsstater.

| 6.30 | Kommissionen konstaterar att alla aspekter är tillfredsställande eller delvis tillfredsställande för 11 av de 16 system som har granskats av revisionsrätten. Kommissionen har gjort betydande insatser för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som lämnas av medlemsstaterna. Under 2008 genomförde den liknande revisioner som revisionsrättens i tio medlemsstater enligt sin handlingsplan. Kommissionen fortsätter arbetet för att förbättra rapporteringen så att fullständiga och tillförlitliga uppgifter för alla medlemsstater finns tillgängliga. Den hänvisar även till sina svar på punkterna 6.21 och 6.36. |
| --- | --- |

6.30

Kommissionens övervakning (perioden 2000–2006)

| 6.31 | Revisionsrätten granskade kommissionens viktigaste övervakningsverksamhet, som omfattar efterhandsrevisioner som utförs av kommissionen (17)och tillämpning av förfarandena för inställande av betalningar och finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

6.31

Revisionsrätten granskade kommissionens viktigaste övervakningsverksamhet, som omfattar efterhandsrevisioner som utförs av kommissionen (17)och tillämpning av förfarandena för inställande av betalningar och finansiella korrigeringar.

| 6.31 | Kommissionen hänvisar till sina svar på punkterna 6.9 och 6.22. |
| --- | --- |

6.31

| 6.32 | Under 2008 inledde kommissionen 52 förfaranden för ett formellt inställande av betalningar och fattade 10 (18)beslut om betalningsinställelse (19)med avseende på perioden 2000–2006. Som ett resultat av detta har volymen på de finansiella korrigeringar som avser program under perioden 2000–2006 och som genomfördes 2008 för Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden ökat från 220 miljoner euro (20)2007 till 1 169 miljoner euro (21)2008 (22). Omkring 60 % av de rapporterade finansiella korrigeringarna har faktiskt genomförts (det vill säga belopp har dragits tillbaka, belopp har blivit föremål för återkrav eller återbetalning pågår) under 2008. Medlemsstaterna genomförde 94 % av de finansiella korrigeringarna genom att dra tillbaka icke stödberättigande utgifter, som de kunde byta ut genom att redovisa nya, stödberättigande utgifter. Detta tyder på att medlemsstaterna accepterar att korrigera oriktigheter själva för att undvika ett kommissionsbeslut som leder till en nettominskning av de anslagna medlen. |
| --- | --- |

6.32

Under 2008 inledde kommissionen 52 förfaranden för ett formellt inställande av betalningar och fattade 10 (18)beslut om betalningsinställelse (19)med avseende på perioden 2000–2006. Som ett resultat av detta har volymen på de finansiella korrigeringar som avser program under perioden 2000–2006 och som genomfördes 2008 för Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden ökat från 220 miljoner euro (20)2007 till 1 169 miljoner euro (21)2008 (22). Omkring 60 % av de rapporterade finansiella korrigeringarna har faktiskt genomförts (det vill säga belopp har dragits tillbaka, belopp har blivit föremål för återkrav eller återbetalning pågår) under 2008. Medlemsstaterna genomförde 94 % av de finansiella korrigeringarna genom att dra tillbaka icke stödberättigande utgifter, som de kunde byta ut genom att redovisa nya, stödberättigande utgifter. Detta tyder på att medlemsstaterna accepterar att korrigera oriktigheter själva för att undvika ett kommissionsbeslut som leder till en nettominskning av de anslagna medlen.

| 6.33 | Revisionsrätten vill uppmärksamma att bruket att byta ut icke stödberättigande utgifter mot nya utgifter (tillbakadragande av belopp) utan att en ändamålsenlig förhandskontroll utförs av medlemsstaterna inte garanterar att alla oriktiga utgifter undantas från EU-finansiering före programavslutningen. |
| --- | --- |

6.33

Revisionsrätten vill uppmärksamma att bruket att byta ut icke stödberättigande utgifter mot nya utgifter (tillbakadragande av belopp) utan att en ändamålsenlig förhandskontroll utförs av medlemsstaterna inte garanterar att alla oriktiga utgifter undantas från EU-finansiering före programavslutningen.

| 6.33 | Kommissionen har också identifierat detta problem och kommer att inrikta sig särskilt på det i sin strategi för avslutandet av de program som omfattas av programperioden 2000–2006. Kommissionen hänvisar även till sitt svar på punkt 6.19. |
| --- | --- |

6.33

| 6.34 | Vad beträffar En handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder
   (23)rapporterar kommissionen att den har genomfört 28 av 37 åtgärder. De fem viktigaste åtgärderna med en potentiell inverkan på felen pågår fortfarande och hänför sig till efterhandsrevisioner, finansiella korrigeringar, inställda betalningar och handlingsplaner, eftersom de är en integrerad del av kommissionens kontrollansvar. Handlingsplanens effekter kan ännu inte bedömas, eftersom fel som begåtts tidigare år fortsätter att påverka de utgifter som ersätts av kommissionen. |
| --- | --- |

6.34

Vad beträffar En handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder
   (23)rapporterar kommissionen att den har genomfört 28 av 37 åtgärder. De fem viktigaste åtgärderna med en potentiell inverkan på felen pågår fortfarande och hänför sig till efterhandsrevisioner, finansiella korrigeringar, inställda betalningar och handlingsplaner, eftersom de är en integrerad del av kommissionens kontrollansvar. Handlingsplanens effekter kan ännu inte bedömas, eftersom fel som begåtts tidigare år fortsätter att påverka de utgifter som ersätts av kommissionen.

| 6.34 | Kommissionen håller med om att handlingsplanens inverkan ännu inte kan bedömas för perioden 2000–2006. Kommissionen har därför åtagit sig att lägga fram en rapport om de inledande effekterna av sin handlingsplan i februari 2010.

  I sin slutliga rapport om genomförandet av handlingsplanen (KOM(2009) 42) visar kommissionen emellertid att avsevärda resultat har nåtts under 2008 till följd av handlingsplanen, bland annat har 10 beslut om att ställa in betalningar antagits och 14 nationella handlingsplaner har genomförts. Dessutom har ett belopp på 1,527 miljardereuro från kumulativa ersättningsanspråk för 2000–2006 (och slutbetalningar från föregående perioder) korrigerats 2008 och förfaranden för återbetalning av ytterligare 2,832 miljarder euro pågick. |
| --- | --- |

6.34

I sin slutliga rapport om genomförandet av handlingsplanen (KOM(2009) 42) visar kommissionen emellertid att avsevärda resultat har nåtts under 2008 till följd av handlingsplanen, bland annat har 10 beslut om att ställa in betalningar antagits och 14 nationella handlingsplaner har genomförts. Dessutom har ett belopp på 1,527 miljardereuro från kumulativa ersättningsanspråk för 2000–2006 (och slutbetalningar från föregående perioder) korrigerats 2008 och förfaranden för återbetalning av ytterligare 2,832 miljarder euro pågick.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 6.35 | På grundval av sitt revisionsarbete (se punkt 6.17) drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna (ersättning av utgifter) under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet sammanhållning innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

6.35

På grundval av sitt revisionsarbete (se punkt 6.17) drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna (ersättning av utgifter) under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet sammanhållning innehöll väsentliga fel.

| 6.35 | De flesta av de viktiga fel som identifierats av revisionsrätten koncentreras till ett fåtal medlemsstater. Kommissionen var redan medveten om systembristerna i de flesta av fallen och vidtog lämpliga korrigerande åtgärder för dessa program 2008. Under 2008 har också genomförandet av handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion när det gäller strukturåtgärder gett effektiva resultat. Förstärkta kontrollarrangemang för programperioden 2007–2013 och kommissionens insatser under inledningen av perioden bör inverka på felfrekvensen i gemenskapsbetalningar för den nya perioden. |
| --- | --- |

6.35

| 6.36 | Revisionsrätten konstaterade att medlemsstaternas system för korrigering av fel som upptäckts vid nationella kontroller i de flesta fall var åtminstone delvis ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.36

Revisionsrätten konstaterade att medlemsstaternas system för korrigering av fel som upptäckts vid nationella kontroller i de flesta fall var åtminstone delvis ändamålsenliga.

| 6.36 | Kommissionen konstaterar att de flesta av de korrigeringssystem som har granskats av revisionsrätten fungerade tillfredsställande eller delvis tillfredsställande. Den anser att det har skett framsteg när det gäller att ta fram tillförlitliga bevis för att de fleråriga korrigeringssystemen fungerar effektivt. Kommissionen fortsätter att arbeta för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som lämnas in av medlemsstaterna och under 2009 kommer den återigen att genomföra revisioner på plats liknande revisionsrättens, vilket den även gjorde inom ramen för handlingsplanen under 2008. |
| --- | --- |

6.36

Rekommendationer

| 6.37 | Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att |
| --- | --- |

6.37

Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att

6.37

| a) | inrikta vägledningen till medlemsstaterna på de områden där det förekommer fel särskilt ofta, närmare bestämt frågor om stödberättigande och upphandling, |
| --- | --- |

a)

inrikta vägledningen till medlemsstaterna på de områden där det förekommer fel särskilt ofta, närmare bestämt frågor om stödberättigande och upphandling,

| a) | Kommissionen inriktade sig på denna rekommendation i sin handlingsplan 2008 och fortsätter sina insatser under 2009. Den har lämnat vägledning om viktiga frågor som rör stödberättigande, t.ex. intäktsgenererande investeringar och de förenklade kostnadsalternativ (schablonbelopp) som införts i och med de ändringar som nyligen gjorts av bestämmelserna för 2007–2013. Kommissionen har anordnat seminarier om offentlig upphandling och kommer att fortsätta att delta aktivt i utbildningen av medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

a)

| b) | försöka se till att identifieringen och korrigeringen av fel, bland annat återvinningsförfarandena och rapporteringen till kommissionen, fungerar effektivt på medlemsstatsnivå, |
| --- | --- |

b)

försöka se till att identifieringen och korrigeringen av fel, bland annat återvinningsförfarandena och rapporteringen till kommissionen, fungerar effektivt på medlemsstatsnivå,

| b) | Kommissionen inriktade sig på denna fråga i flera åtgärder i sin handlingsplan 2008. Den kommer att fortsätta sina insatser och har uppmanat medlemsstaterna att förstärka förfarandena för återvinning och rapportering under 2009 inför avslutningen av programperioden 2000–2006. |
| --- | --- |

b)

| c) | fortsätta den riskbaserade revisionen av de operativa programmen, med inriktning på de frågor och program som är särskilt utsatta för fel, |
| --- | --- |

c)

fortsätta den riskbaserade revisionen av de operativa programmen, med inriktning på de frågor och program som är särskilt utsatta för fel,

| c) | Kommissionen inriktade åtgärd 1.1 i sin handlingsplan 2008 på denna rekommendation. Under 2009 kommer den att arbeta för att nå detta mål, vilket anges i kommissionens gemensamma revisionsstrategi för strukturfonderna 2009–2011. |
| --- | --- |

c)

| d) | sörja för en strikt tillämpning av korrigeringsmekanismerna när det gäller operativa program där problem har konstaterats och samtidigt se till att denna process inte leder till nya fel. |
| --- | --- |

d)

sörja för en strikt tillämpning av korrigeringsmekanismerna när det gäller operativa program där problem har konstaterats och samtidigt se till att denna process inte leder till nya fel.

| d) | Kommissionen inriktade åtgärderna 8.1 och 8.2 i sin handlingsplan 2008 på denna rekommendation och kommer – fram till och även när programmen avslutas – att fortsätta att kontrollera att tillbakadragna oriktiga utgifter ersätts med stödberättigande utgifter. |
| --- | --- |

d)

---

(1)  Utgifter för landsbygdens utveckling och fiske redovisas i politikområde 5 – Jordbruk och landsbygdens utveckling och 11 – Fiske och havsfrågor.

(2)  Dessa tre fonder stod för 97 % av betalningarna 2008 inom avdelningarna 4 och 13 i den allmänna budgeten. Resterande 3 % tillhandahölls genom de övriga instrument som anges i
  tabell 6.1
  .

(3)  Beroende på projektets typ och komplexitet kan det finnas många poster och typer av kostnader som ligger till grund för en begäran om ersättning.

(4)  Projektansvariga är stödmottagare och kan vara allt från enskilda privatpersoner, sammanslutningar, privata eller offentliga företag till lokala, regionala eller nationella organ.

(5)  Särskilt rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25) och kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 (EUT L 371, 27.12.2006, s. 1).

(6)  Dessa finansiella korrigeringar rapporteras av medlemsstaterna till kommissionen som ”belopp som dragits tillbaka”, ”återkrav” eller ”pågående återbetalningsärenden”.

(7)  Artikel 39.2 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1).

(8)  Se
  1.3
  i
  bilaga 6.1
  . År 2007 var motsvarande andel 54 %.

(9)  Motsvarande siffra var 11 % år 2007 (punkt 6.27 i årsrapporten för budgetåret 2007) och 12 % år 2006 (punkt 6.39 i årsrapporten för budgetåret 2006).

(10)  Denna andel hänför sig till de 24,8 miljarder euro i ersättningar som nämns i den sista meningen i punkt 6.6.

(11)  Av de sju projekten var fem överhuvud taget inte berättigade till medfinansiering och ett innehöll allvarliga fel.

(12)  De fondspecifika reglerna för stödberättigande och andra gemenskapsregler, till exempel EU:s regler för offentlig upphandling samt regler om statligt stöd.

(13)  EGT L 199, 9.8.1993, s. 54.

(14)  Godkännandet av systembeskrivningarna och överensstämmelsebedömningarna är ett villkor för att den första mellanliggande betalningen ska göras.

(15)  Medlemsstaterna är skyldiga att rapportera till kommissionen om sina egna finansiella korrigeringar genom att särskilja belopp som dragits tillbaka, återkrav och pågående återbetalningsärenden (såsom förklaras i punkt 6.13).

(16)  Revisionsrätten bedömde inte huruvida medlemsstaterna var effektiva när det gällde att upptäcka fel.

(17)  Resultaten av revisionsrättens uppföljning av granskningsrapporter sammanfattas i
  bilaga 6.2
  .

(18)  Motsvarande antal för 2007 var ett.

(19)  Inledningen av ett förfarande för inställande av betalningar är det första steget under programgenomförandet mot ett eventuellt genomförande av en finansiell korrigering från kommissionens sida. Om en medlemsstat inte själv genomför de åtgärder och finansiella korrigeringar som krävs, kan kommissionen ställa in betalningarna och fatta ett beslut om finansiella korrigeringar.

(20)  Det totala beloppet på 220 miljoner euro avser finansiella korrigeringar utan ett kommissionsbeslut.

(21)  1 109 miljoner euro utan kommissionsbeslut och 60 miljoner euro med kommissionsbeslut.

(22)  Det ackumulerade beloppet för finansiella korrigeringar avseende perioden 2000–2006 till följd av kommissionens tillsynsåtgärder uppgår till 3 313 miljoner euro.

(23)  KOM(2008) 97, godkänt den 19 februari 2008, och den slutliga rapporten om genomförandet KOM(2009) 42/3.

(24)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 11.

BILAGA 6.1

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek

| År | Antal granskade transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 170
   (1) |
| 2007 | 180 |

År

Antal granskade transaktioner

2008

170
   (1)

2007

180

1.2 —   Urvalets struktur

| Granskad transaktionstyp | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | Eruf | Sammanhållningsfonden | Totalt |
| Slutbetalningar/mellanliggande betalningar | 29 % | 55 % | 16 % | 100 % | 100 % |
| Förskott | — | — | — | — | — |
| Totalt | 29 % | 55 % | 16 % | 100 % | 100 % |

Granskad transaktionstyp

2008

2007

ESF

Eruf

Sammanhållningsfonden

Totalt

Slutbetalningar/mellanliggande betalningar

29 %

55 %

16 %

100 %

100 %

Förskott

—

—

—

—

—

Totalt

29 %

55 %

16 %

100 %

100 %

1.3 —   Felfrekvens och beräknad inverkan av felen

| Fel | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | Eruf | Sammanhållningsfonden | Totalt |
| Felfrekvens

  Andel granskade transaktioner som innehöll fel | 18 % {9} | 51 % {48} | 59 % {16} | 43 % {73} | 54 % {97} |
| Felfrekvens

  Andel fel som kan kvantifieras | 44 % {4} | 47 % {37} | 21 % {4} | 42 % {45} | 43 % {63} |
| Inverkan av de kvantifierbara felen

  Mest sannolik felprocent (2) | Över 5 % | Över 5 % |

Fel

2008

2007

ESF

Eruf

Sammanhållningsfonden

Totalt

Felfrekvens

Andel granskade transaktioner som innehöll fel

18 % {9}

51 % {48}

59 % {16}

43 % {73}

54 % {97}

Felfrekvens

Andel fel som kan kvantifieras

44 % {4}

47 % {37}

21 % {4}

42 % {45}

43 % {63}

Inverkan av de kvantifierbara felen

Mest sannolik felprocent (2)

Över 5 %

Över 5 %

1.4 —   Feltyper i urvalet

| Klassificering av felen | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| ESF | Eruf | Sammanhållningsfonden | Totalt |
| Stödberättigande | 22 % | 46 % | 16 % | 38 % | 34 % |
| Inträffande | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % | 5 % |
| Riktighet | 33 % | 10 % | 10 % | 12 % | 18 % |
| Övrigt (regelefterlevnad; påverkar inte betalningen) | 45 % | 44 % | 74 % | 50 % | 43 % |
| Totalt | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Klassificering av felen

2008

2007

ESF

Eruf

Sammanhållningsfonden

Totalt

Stödberättigande

22 %

46 %

16 %

38 %

34 %

Inträffande

0 %

0 %

0 %

0 %

5 %

Riktighet

33 %

10 %

10 %

12 %

18 %

Övrigt (regelefterlevnad; påverkar inte betalningen)

45 %

44 %

74 %

50 %

43 %

Totalt

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   SAMLAD BEDÖMNING AV SYSTEMEN FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2.1 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll — System som gäller återkrav och finansiella korrigeringar på medlemsstatsnivå

| | Registrering av fel | Korrigering av fel | Registrering av korrigeringar | Rapportering av korrigeringar till kommissionen | Rapportering av oriktigheter till Olaf |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eruf – Grekland – Epirus | | | | | |
| Eruf – INTERREG Tyskland/Polen – System Tyskland | | | | | |
| Eruf – INTERREG Tyskland/Polen – System Polen | | | | | |
| Eruf – INTERREG Spanien/Portugal | | | | | |
| Eruf – Italien – Kalabrien | | | | | |
| Eruf – Italien – Puglia | | | | | |
| Eruf – Spanien – Andalusien | | | | | |
| Eruf – Polen – Konkurrenskraft | | | | | |
| Eruf – Portugal – Tillgänglighet och transporter | | | | | |
| Eruf – Spanien – mål 1 | | | | | |
| Eruf – Storbritannien – Cornwall mål 1 | | | | | |
| ESF – Belgien – Hainaut | | | | | |
| ESF – Frankrike – mål 3 | | | | | |
| ESF – Grekland – Konkurrenskraft | | | | | |
| ESF – Nederländerna – mål 3 | | | | | |
| ESF – Sverige – mål 3 | | | | | |
| Teckenförklaring: | Tillfredsställande |
| | Delvis tillfredsställande |
| | Inte tillfredsställande |

Registrering av fel

Korrigering av fel

Registrering av korrigeringar

Rapportering av korrigeringar till kommissionen

Rapportering av oriktigheter till Olaf

Eruf – Grekland – Epirus

Eruf – INTERREG Tyskland/Polen – System Tyskland

Eruf – INTERREG Tyskland/Polen – System Polen

Eruf – INTERREG Spanien/Portugal

Eruf – Italien – Kalabrien

Eruf – Italien – Puglia

Eruf – Spanien – Andalusien

Eruf – Polen – Konkurrenskraft

Eruf – Portugal – Tillgänglighet och transporter

Eruf – Spanien – mål 1

Eruf – Storbritannien – Cornwall mål 1

ESF – Belgien – Hainaut

ESF – Frankrike – mål 3

ESF – Grekland – Konkurrenskraft

ESF – Nederländerna – mål 3

ESF – Sverige – mål 3

Teckenförklaring:

Tillfredsställande

Delvis tillfredsställande

Inte tillfredsställande

---

(1)  De 170 mellanliggande betalningarna motsvarar 180 urvalsenheter. Revisionsrätten använder den statistiska urvalsmetoden MUS (Monetary Unit Sampling), i vilken ersättningar kan väljas ut mer än en gång, om deras penningvärde överskrider urvalsintervallet.

(2)  Revisionsrätten skiljer mellan tre olika nivåer när det gäller mest sannolik felprocent: under 2 %, mellan 2 och 5 % och över 5 %.

Siffrorna inom klammerparentes anger antalet transaktioner i absoluta tal.

BILAGA 6.2

UPPFÖLJNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA I REVISIONSFÖRKLARINGEN

| Revisionsrättens iakttagelser | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Kommissionens åtgärder för att förbättra förvaltningen av sammanhållningsprojekt |
| Revisionsrätten har vid upprepade tillfällen upptäckt en väsentlig felnivå i sammanhållningsprojekt. Revisionsrätten har bedömt att kontrollsystemen i medlemsstaterna är icke ändamålsenliga eller måttligt ändamålsenliga och konstaterat att kommissionens egen övervakning inte är ändamålsenlig när det gäller att förhindra fel i medlemsstaterna.
  (Se till exempel punkterna 6.22–6.32 i årsrapporten för budgetåret 2007, punkterna 6.37–6.45 i årsrapporten för budgetåret 2006, punkterna 6.38–6.45 i årsrapporten för budgetåret 2005, punkterna 5.47–5.54 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkterna 5.55, 5.56 och 5.66–5.69 i årsrapporten för budgetåret 2003). | I början av 2008 antog kommissionen en handlingsplan för att stärka sin tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder (KOM(2008) 97 slutlig, offentliggjord 19.2.2008). | Kommissionen genomför för närvarande handlingsplanen, och 2008 rapporterades att 28 av 37 åtgärder hade avslutats. Effekterna av kommissionens åtgärder kan dock inte bedömas förrän de kommande åren när resultaten av de vidtagna åtgärderna blir tillgängliga. | Kommissionen har åtagit sig att lägga fram en rapport om handlingsplanens inledande inverkan i februari 2010. |
| 2.   Revisionsförklaring för 2006: Kommissionens uppföljning av revisionsrättens iakttagelser |
| År 2006 fann revisionsrätten en väsentlig felnivå i de redovisade projektkostnaderna för samtliga granskade program. Av de 177 projekt från programperioden 2000–2006 som granskades innehöll 77 väsentliga fel.
  (Punkterna 6.13–6.15 och 6.26–6.28 i årsrapporten för budgetåret 2006). | Kommissionen förbättrade ytterligare uppföljningen av granskningsiakttagelser, bland annat genom inställande av betalningar och finansiella korrigeringar. | Revisionsrätten granskade kommissionens uppföljning av iakttagelserna från 20 revisioner som utförts av revisionsrätten och som rapporterats i revisionsförklaringen avseende budgetåret 2006. Revisionsrättens analys visar att alla fall följdes upp. | Genom 2008 års handlingsplan för att förstärka sin tillsynsfunktion har kommissionen förbättrat sin övervakning och uppföljning av revisionsresultaten, inklusive revisionsrättens slutsatser. |
| 3.   Uppföljning av de viktigaste resultaten avseende kommissionens revisionsverksamhet |
| För årsrapporten 2006 bedömdes 15 revisioner som hade utförts av generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter. Endast drygt hälften av dessa revisioner som utförts av kommissionen hade alla egenskaper som krävs av ett ändamålsenligt övervakningsinstrument. (Punkterna 6.23 och 6.36 och tabell 6.3 i årsrapporten för budgetåret 2006. Se även punkt 6.30 i årsrapporten för budgetåret 2007). | Kommissionen har inom ramen för handlingsplanen för strukturerade åtgärder förbundit sig att vidta åtgärder för att öka verkningarna av sitt revisionsarbete genom att oftare ställa in betalningar och göra finansiella korrigeringar (se kommissionens svar till punkt 6.30 i årsrapporten för budgetåret 2007). | För sin uppföljningsgranskning valde revisionsrätten ut ett nytt urval på 15 revisioner som hade utförts av kommissionen och bedömde verifieringskedjan och dokumenteringen av väsentliga förhållanden samt granskade revisionsarbetet. Revisionsrätten drog slutsatsen att generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter i dessa 15 fall hade vidtagit rimliga revisionsåtgärder för att bedöma hur medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerade.
  Vissa förbättringar krävs dock när det gäller dokumenteringen av det utförda revisionsarbetet, särskilt för att revisionsåtgärderna ska bli fullständiga. | Kommissionen anser att dokumenteringen var fullständig i de flesta fall. Den har åtagit sig att fortsätta att tillämpa stränga normer för kvalitetskontroll och dokumentering. |

Revisionsrättens iakttagelser

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

1.   Kommissionens åtgärder för att förbättra förvaltningen av sammanhållningsprojekt

Revisionsrätten har vid upprepade tillfällen upptäckt en väsentlig felnivå i sammanhållningsprojekt. Revisionsrätten har bedömt att kontrollsystemen i medlemsstaterna är icke ändamålsenliga eller måttligt ändamålsenliga och konstaterat att kommissionens egen övervakning inte är ändamålsenlig när det gäller att förhindra fel i medlemsstaterna.

(Se till exempel punkterna 6.22–6.32 i årsrapporten för budgetåret 2007, punkterna 6.37–6.45 i årsrapporten för budgetåret 2006, punkterna 6.38–6.45 i årsrapporten för budgetåret 2005, punkterna 5.47–5.54 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkterna 5.55, 5.56 och 5.66–5.69 i årsrapporten för budgetåret 2003).

I början av 2008 antog kommissionen en handlingsplan för att stärka sin tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder (KOM(2008) 97 slutlig, offentliggjord 19.2.2008).

Kommissionen genomför för närvarande handlingsplanen, och 2008 rapporterades att 28 av 37 åtgärder hade avslutats. Effekterna av kommissionens åtgärder kan dock inte bedömas förrän de kommande åren när resultaten av de vidtagna åtgärderna blir tillgängliga.

Kommissionen har åtagit sig att lägga fram en rapport om handlingsplanens inledande inverkan i februari 2010.

2.   Revisionsförklaring för 2006: Kommissionens uppföljning av revisionsrättens iakttagelser

År 2006 fann revisionsrätten en väsentlig felnivå i de redovisade projektkostnaderna för samtliga granskade program. Av de 177 projekt från programperioden 2000–2006 som granskades innehöll 77 väsentliga fel.

(Punkterna 6.13–6.15 och 6.26–6.28 i årsrapporten för budgetåret 2006).

Kommissionen förbättrade ytterligare uppföljningen av granskningsiakttagelser, bland annat genom inställande av betalningar och finansiella korrigeringar.

Revisionsrätten granskade kommissionens uppföljning av iakttagelserna från 20 revisioner som utförts av revisionsrätten och som rapporterats i revisionsförklaringen avseende budgetåret 2006. Revisionsrättens analys visar att alla fall följdes upp.

Genom 2008 års handlingsplan för att förstärka sin tillsynsfunktion har kommissionen förbättrat sin övervakning och uppföljning av revisionsresultaten, inklusive revisionsrättens slutsatser.

3.   Uppföljning av de viktigaste resultaten avseende kommissionens revisionsverksamhet

För årsrapporten 2006 bedömdes 15 revisioner som hade utförts av generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter. Endast drygt hälften av dessa revisioner som utförts av kommissionen hade alla egenskaper som krävs av ett ändamålsenligt övervakningsinstrument. (Punkterna 6.23 och 6.36 och tabell 6.3 i årsrapporten för budgetåret 2006. Se även punkt 6.30 i årsrapporten för budgetåret 2007).

Kommissionen har inom ramen för handlingsplanen för strukturerade åtgärder förbundit sig att vidta åtgärder för att öka verkningarna av sitt revisionsarbete genom att oftare ställa in betalningar och göra finansiella korrigeringar (se kommissionens svar till punkt 6.30 i årsrapporten för budgetåret 2007).

För sin uppföljningsgranskning valde revisionsrätten ut ett nytt urval på 15 revisioner som hade utförts av kommissionen och bedömde verifieringskedjan och dokumenteringen av väsentliga förhållanden samt granskade revisionsarbetet. Revisionsrätten drog slutsatsen att generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter i dessa 15 fall hade vidtagit rimliga revisionsåtgärder för att bedöma hur medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerade.

Vissa förbättringar krävs dock när det gäller dokumenteringen av det utförda revisionsarbetet, särskilt för att revisionsåtgärderna ska bli fullständiga.

Kommissionen anser att dokumenteringen var fullständig i de flesta fall. Den har åtagit sig att fortsätta att tillämpa stränga normer för kvalitetskontroll och dokumentering.

---

KAPITEL 7

Forskning, energi och transport

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Så används pengarna

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

System som gäller transaktionernas korrekthet

Skrivbordsgranskningar på förhand av kostnadsredovisningar

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar

Kommissionens strategi för efterhandsrevision

System som gäller återvinning och finansiella korrigeringar

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 7.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet forskning, energi och transport, som innefattar följande politikområden: 06-Energi och transport, 08-Forskning, 09-Informationssamhället och medier och 10-Direkt forskning. Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har tillämpats finns i
  tabell 7.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

7.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet forskning, energi och transport, som innefattar följande politikområden: 06-Energi och transport, 08-Forskning, 09-Informationssamhället och medier och 10-Direkt forskning. Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har tillämpats finns i
  tabell 7.1
  .

| 7.2 | Energi- och transportpolitiken syftar till att garantera EU:s medborgare och företag energi, transportsystem och tjänster som står sig i konkurrensen, göra produktionen och konsumtionen av energi mer hållbar, skapa nödvändiga villkor för att garantera EU:s medborgare beständighet och trygghet i fråga om energiförsörjning och transporttjänster, öka säkerheten i fråga om transporter och energi samt att planera unionens politik för att på det internationella planet främja konkurrenskraft, hållbarhet, trygghet och säkerhet på områdena transporter och energi. |
| --- | --- |

7.2

Energi- och transportpolitiken syftar till att garantera EU:s medborgare och företag energi, transportsystem och tjänster som står sig i konkurrensen, göra produktionen och konsumtionen av energi mer hållbar, skapa nödvändiga villkor för att garantera EU:s medborgare beständighet och trygghet i fråga om energiförsörjning och transporttjänster, öka säkerheten i fråga om transporter och energi samt att planera unionens politik för att på det internationella planet främja konkurrenskraft, hållbarhet, trygghet och säkerhet på områdena transporter och energi.

| 7.3 | Forskningspolitiken syftar till att inrätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Liksom genomförandet av den inre marknaden är det europeiska området för forskningsverksamhet mycket viktigt för genomförandet av Lissabonstrategin för sysselsättning, internationell konkurrenskraft, ekonomisk reform och social sammanhållning, särskilt genom inrättandet av ett område för utbildning, forskning och innovation. |
| --- | --- |

7.3

Forskningspolitiken syftar till att inrätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Liksom genomförandet av den inre marknaden är det europeiska området för forskningsverksamhet mycket viktigt för genomförandet av Lissabonstrategin för sysselsättning, internationell konkurrenskraft, ekonomisk reform och social sammanhållning, särskilt genom inrättandet av ett område för utbildning, forskning och innovation.

| 7.4 | Politiken för informationssamhället och medier är inriktat på EU:s strategiska initiativ i2010 och stöder innovation och konkurrenskraft genom forskning och utveckling av informations- och kommunikationstekniker och genom att bidra till en starkare audiovisuell sektor inom Europa. |
| --- | --- |

7.4

Politiken för informationssamhället och medier är inriktat på EU:s strategiska initiativ i2010 och stöder innovation och konkurrenskraft genom forskning och utveckling av informations- och kommunikationstekniker och genom att bidra till en starkare audiovisuell sektor inom Europa.

| 7.5 | Utgifterna för direkt forskning går till finansiering av forskning och närstående verksamhet vid Gemensamma forskningscentrumet, ett av kommissionens generaldirektorat. Gemensamma forskningscentrumets syfte är att tillhandahålla kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och uppföljning av gemenskapens politik. |
| --- | --- |

7.5

Utgifterna för direkt forskning går till finansiering av forskning och närstående verksamhet vid Gemensamma forskningscentrumet, ett av kommissionens generaldirektorat. Gemensamma forskningscentrumets syfte är att tillhandahålla kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och uppföljning av gemenskapens politik.

Tabell 7.1 —   Fördelning av betalningar per politikområde

| Budgetavdelning | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2008


  (miljoner euro) | Budgetförvaltningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 | Energi och transport | Administrativa utgifter (10) | 128 | Direkt central |
| Land-, luft- och sjötransport | 278 | Direkt central |
| Transeuropeiska nät | 888 | Direkt central |
| Konventionella och förnybara energikällor | 72 | Direkt central |
| Kärnenergi | 215 | Direkt central,
  indirekt central,
  decentraliserad och delad |
| Forskning om energi och transport (sjunde ramprogrammet) | 108 | Direkt central |
| Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen) | 92 | Direkt central |
| Skydd och säkerhet för energi- och transportanvändare | 3 | Direkt central |
| | 1 784 | |
| 8 | Forskning | Administrativa utgifter (10) | 241 | Direkt central |
| Sjunde ramprogrammet | 2 223 | Direkt central |
| Iter | 96 | Indirekt central |
| Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen) | 1 836 | Direkt central |
| Övrigt | 42 | Direkt central |
| | 4 438 | |
| 9 | Informationssamhället och medier | Administrativa utgifter (10) | 129 | Direkt central |
| Sjunde ramprogrammet | 749 | Direkt central |
| Medier | 82 | Direkt central |
| Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation med flera | 141 | Direkt central |
| Slutförande av tidigare program | 607 | Direkt central |
| | 1 708 | |
| 10 | Direkt forskning | Personalutgifter, löpande utgifter och investeringar (11) | 306 | Direkt central |
| Sjunde ramprogrammet | 38 | Direkt central |
| Kärnkraftsbördan från tidigare verksamheter | 23 | Direkt central |
| Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen) | 22 | Direkt central |
| | 389 | |
| Totala administrativa utgifter | 804 | |
| Totalt sjunde ramprogrammet (11) | 3 214 | |
| Totalt tidigare ramprogram | 2 557 | |
| Totalt TEN | 888 | |
| Totala övriga utgifter | 857 | |
| Totala driftsutgifter | 7 516 | |
| Totala betalningar för året | 8 320 | |
| Totala åtaganden för året | 9 157 | |

Budgetavdelning

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2008

(miljoner euro)

Budgetförvaltningsmetod

6

Energi och transport

Administrativa utgifter (10)

128

Direkt central

Land-, luft- och sjötransport

278

Direkt central

Transeuropeiska nät

888

Direkt central

Konventionella och förnybara energikällor

72

Direkt central

Kärnenergi

215

Direkt central,

indirekt central,

decentraliserad och delad

Forskning om energi och transport (sjunde ramprogrammet)

108

Direkt central

Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen)

92

Direkt central

Skydd och säkerhet för energi- och transportanvändare

3

Direkt central

1 784

8

Forskning

Administrativa utgifter (10)

241

Direkt central

Sjunde ramprogrammet

2 223

Direkt central

Iter

96

Indirekt central

Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen)

1 836

Direkt central

Övrigt

42

Direkt central

4 438

9

Informationssamhället och medier

Administrativa utgifter (10)

129

Direkt central

Sjunde ramprogrammet

749

Direkt central

Medier

82

Direkt central

Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation med flera

141

Direkt central

Slutförande av tidigare program

607

Direkt central

1 708

10

Direkt forskning

Personalutgifter, löpande utgifter och investeringar (11)

306

Direkt central

Sjunde ramprogrammet

38

Direkt central

Kärnkraftsbördan från tidigare verksamheter

23

Direkt central

Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen)

22

Direkt central

389

Totala administrativa utgifter

804

Totalt sjunde ramprogrammet (11)

3 214

Totalt tidigare ramprogram

2 557

Totalt TEN

888

Totala övriga utgifter

857

Totala driftsutgifter

7 516

Totala betalningar för året

8 320

Totala åtaganden för året

9 157

Så används pengarna

| 7.6 | Ungefär 80 % av driftsutgifterna för detta verksamhetsområde går till forskningsprojekt inom fleråriga ramprogram. Ramprogrammen har flera finansieringssystem och stöder olika temaområden och typer av projekt. |
| --- | --- |

7.6

Ungefär 80 % av driftsutgifterna för detta verksamhetsområde går till forskningsprojekt inom fleråriga ramprogram. Ramprogrammen har flera finansieringssystem och stöder olika temaområden och typer av projekt.

| 7.7 | Kommissionen gör vanligtvis betalningar till stödmottagare utan inblandning av nationella, regionala eller lokala myndigheter i medlemsstaterna. Sedan 2008 kanaliseras EU-bidragen till vissa stora forskningsprojekt, såsom utvecklingen av den internationella termonukleära experimentreaktorn Iter, via gemensamma företag. Dessa är gemenskapsorgan som förvaltar medel från kommissionen och andra offentliga och privata partner. |
| --- | --- |

7.7

Kommissionen gör vanligtvis betalningar till stödmottagare utan inblandning av nationella, regionala eller lokala myndigheter i medlemsstaterna. Sedan 2008 kanaliseras EU-bidragen till vissa stora forskningsprojekt, såsom utvecklingen av den internationella termonukleära experimentreaktorn Iter, via gemensamma företag. Dessa är gemenskapsorgan som förvaltar medel från kommissionen och andra offentliga och privata partner.

| 7.8 | Stödmottagare kan vara forskningsinstitut, universitet, offentliga förvaltningar, företag eller enskilda individer. Stödmottagarna eller partnerna (1)arbetar vanligtvis med ett projekt som ett konsortium i flera medlemsstater eller associerade stater. Vanligtvis pågår projekten i flera år. Medlen tillhandahålls genom en bidragsöverenskommelse med kommissionen. Bidragens storlek varierar mellan ungefär 20 000 euro till enskilda forskare och 30 miljoner euro till stora samverkansprojekt. Antalet stödmottagare överstiger 15 000, men omkring 50 % av det totala stödbeloppet går till de 240 största mottagarna. |
| --- | --- |

7.8

Stödmottagare kan vara forskningsinstitut, universitet, offentliga förvaltningar, företag eller enskilda individer. Stödmottagarna eller partnerna (1)arbetar vanligtvis med ett projekt som ett konsortium i flera medlemsstater eller associerade stater. Vanligtvis pågår projekten i flera år. Medlen tillhandahålls genom en bidragsöverenskommelse med kommissionen. Bidragens storlek varierar mellan ungefär 20 000 euro till enskilda forskare och 30 miljoner euro till stora samverkansprojekt. Antalet stödmottagare överstiger 15 000, men omkring 50 % av det totala stödbeloppet går till de 240 största mottagarna.

| 7.9 | En annan stor utgiftskategori (omkring 12 % av de totala utgifterna) är stora energi- och transportprojekt inom programmet för transeuropeiska nät (2). Stödmottagarna är vanligtvis myndigheter i medlemsstaterna men kan också vara företag inom den offentliga eller privata sektorn. |
| --- | --- |

7.9

En annan stor utgiftskategori (omkring 12 % av de totala utgifterna) är stora energi- och transportprojekt inom programmet för transeuropeiska nät (2). Stödmottagarna är vanligtvis myndigheter i medlemsstaterna men kan också vara företag inom den offentliga eller privata sektorn.

| 7.10. | Bidragen betalas ut i delbetalningar när det gäller projekt inom såväl forskning och transport som energi. Ett förskott betalas vid undertecknandet av bidragsöverenskommelsen, vilket följs av mellanliggande betalningar och slutbetalningar som ersättning för stödberättigande kostnader som rapporterats av stödmottagarna i periodiska kostnadsredovisningar. |
| --- | --- |

7.10.

Bidragen betalas ut i delbetalningar när det gäller projekt inom såväl forskning och transport som energi. Ett förskott betalas vid undertecknandet av bidragsöverenskommelsen, vilket följs av mellanliggande betalningar och slutbetalningar som ersättning för stödberättigande kostnader som rapporterats av stödmottagarna i periodiska kostnadsredovisningar.

| 7.6–7.10 | Ramprogrammen för forskning rymmer tekniskt och finansiellt komplicerade projekt. Kontrollen omfattar ett stort antal stödmottagare som var och en har sitt eget kontrollsystem.

  Förvaltningen av ramprogrammen för forskning kan delas in i fyra separata faser: bedömning av förslag, val av förslag och kontraktsförhandling, förvaltning av projekt och kontrakt, samt redovisningsrevisioner och andra efterhandskontroller.


  Många av de fel som stödmottagarna gjort kan inte upptäckas av kommissionen förrän betalningarna görs. För att åtgärda detta problem använder kommissionen en kontrollstrategi som syftar till att säkerställa betalningarnas laglighet och korrekthet på flerårsbasis och som bygger på ett systematiskt uppspårande och åtgärdande av alla fel som inte kunde upptäckas innan betalningarna gjordes. Detta har möjliggjorts tack vare en intensifiering av efterhandsrevisionerna, som är ett centralt element i kontrollstrategin, och genom återkrävande av alla de överskjutande belopp som betalats till de granskade stödmottagarna.


  För sjunde ramprogrammet har initiativ för att skärpa andra kontroller dessutom tagits. Generaldirektoraten för forskning har infört ”överenskomna förfaranden” för förbättring av revisionsintygen samt förhandsattesteringen av stödmottagarnas redovisningsmetoder, för användning av genomsnittliga personalkostnader och/eller allmänna kostnader (inklusive indirekta kostnader).


  När det gäller andra program som ingår i detta kapitel, såsom de transeuropeiska näten och medlen för avveckling av kärnkraft, skiljer sig kontrollstrategierna i olika hög grad från dem som fastställts för forskningsramprogrammen, för att ta hänsyn till deras särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

7.6–7.10

Förvaltningen av ramprogrammen för forskning kan delas in i fyra separata faser: bedömning av förslag, val av förslag och kontraktsförhandling, förvaltning av projekt och kontrakt, samt redovisningsrevisioner och andra efterhandskontroller.

Många av de fel som stödmottagarna gjort kan inte upptäckas av kommissionen förrän betalningarna görs. För att åtgärda detta problem använder kommissionen en kontrollstrategi som syftar till att säkerställa betalningarnas laglighet och korrekthet på flerårsbasis och som bygger på ett systematiskt uppspårande och åtgärdande av alla fel som inte kunde upptäckas innan betalningarna gjordes. Detta har möjliggjorts tack vare en intensifiering av efterhandsrevisionerna, som är ett centralt element i kontrollstrategin, och genom återkrävande av alla de överskjutande belopp som betalats till de granskade stödmottagarna.

För sjunde ramprogrammet har initiativ för att skärpa andra kontroller dessutom tagits. Generaldirektoraten för forskning har infört ”överenskomna förfaranden” för förbättring av revisionsintygen samt förhandsattesteringen av stödmottagarnas redovisningsmetoder, för användning av genomsnittliga personalkostnader och/eller allmänna kostnader (inklusive indirekta kostnader).

När det gäller andra program som ingår i detta kapitel, såsom de transeuropeiska näten och medlen för avveckling av kärnkraft, skiljer sig kontrollstrategierna i olika hög grad från dem som fastställts för forskningsramprogrammen, för att ta hänsyn till deras särskilda egenskaper.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 7.11 | Resultaten av granskningen av transaktioner sammanfattas i
  del 1 i bilaga 7.1
  . Revisionsrätten konstaterade att 33 av de 150 betalningarna i urvalet innehöll fel. Inga fel upptäcktes i de 63 förskott inom sjunde ramprogrammet eller den enda mellanliggande betalning som granskades. Den mest sannolika felprocent som revisionsrätten identifierat ligger på mellan 2 och 5 %. |
| --- | --- |

7.11

Resultaten av granskningen av transaktioner sammanfattas i
  del 1 i bilaga 7.1
  . Revisionsrätten konstaterade att 33 av de 150 betalningarna i urvalet innehöll fel. Inga fel upptäcktes i de 63 förskott inom sjunde ramprogrammet eller den enda mellanliggande betalning som granskades. Den mest sannolika felprocent som revisionsrätten identifierat ligger på mellan 2 och 5 %.

| 7.12 | De flesta felen hör samman med ersättning av icke stödberättigande kostnader i mellanliggande betalningar och slutbetalningar till forskningsprojekt inom sjätte ramprogrammet. Kommissionen har i dessa fall antingen inte upptäckt de icke stödberättigande kostnaderna före utbetalningarna eller felaktigt beräknat det stödberättigande beloppet för ersättning. |
| --- | --- |

7.12

De flesta felen hör samman med ersättning av icke stödberättigande kostnader i mellanliggande betalningar och slutbetalningar till forskningsprojekt inom sjätte ramprogrammet. Kommissionen har i dessa fall antingen inte upptäckt de icke stödberättigande kostnaderna före utbetalningarna eller felaktigt beräknat det stödberättigande beloppet för ersättning.

| 7.13 | Dessa resultat stämmer överens med kommissionens eget revisionsprogram och med de reservationer om riktigheten hos ersättningsanspråken i sjätte ramprogrammet som generaldirektörerna vid generaldirektoraten med ansvar för forskning gjorde i sina årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

7.13

Dessa resultat stämmer överens med kommissionens eget revisionsprogram och med de reservationer om riktigheten hos ersättningsanspråken i sjätte ramprogrammet som generaldirektörerna vid generaldirektoraten med ansvar för forskning gjorde i sina årliga verksamhetsrapporter.

| 7.14 | Den vanligaste feltypen är fortfarande ersättning av icke stödberättigande kostnader för personal och indirekta kostnader. Stödmottagaren följer ofta inte bestämmelsen att den faktiska kostnad som uppkommit inom projektet ska uppges. I synnerhet sker detta genom användning av felaktiga påläggssatser för personal som arbetar med projektet. Detta illustreras genom exemplet nedan. |
| --- | --- |

7.14

Den vanligaste feltypen är fortfarande ersättning av icke stödberättigande kostnader för personal och indirekta kostnader. Stödmottagaren följer ofta inte bestämmelsen att den faktiska kostnad som uppkommit inom projektet ska uppges. I synnerhet sker detta genom användning av felaktiga påläggssatser för personal som arbetar med projektet. Detta illustreras genom exemplet nedan.

| 7.12–7.14 | Merparten av felen beror på felaktig redovisning av personalkostnader och allmänna kostnader. Många av dessa fel kan endast upptäckas vid en revision hos stödmottagaren. Därför har kommissionen infört en kontrollstrategi och utvecklat en efterhandsrevision. De korrigerande åtgärder som vidtagits har bidragit till att felfrekvensen minskat under de senaste åren. Ytterligare korrigerande åtgärder har inletts för sjunde ramprogrammet, bland annat rörande attestering. |
| --- | --- |

7.12–7.14

Exempel: Icke stödberättigande kostnader för personal och indirekta kostnader

I revisionsrättens urval av transaktioner ingick ett projekt inom sjätte ramprogrammet med över 30 partner i flera medlemsstater. Projektet gällde forskning och utveckling av transportsystem. Projektet pågick i flera år, med ett EU-stöd på mer än 10 miljoner euro.

Revisionsrätten granskade en kostnadsredovisning som en av partnerna lämnat in för perioden från januari till december 2006 och för vilken kommissionen 2008 betalade ut en ersättning.

Standardvillkoren för stödberättigande i bidragsöverenskommelsen mellan kommissionen och stödmottagaren anger att stödberättigande kostnader ska vara de faktiska kostnaderna, följa pricnipen om sparsamhet och vara nödvändiga för projektets genomförande. För att vara stödberättigande ska kostnaderna dessutom vara bokförda i kontraktspartens räkenskaper (dvs. projektpartnern), och de redovisningsrutiner som används ska möjliggöra en direkt avstämning mellan de kostnader och intäkter som uppkommit i samband med genomförandet av projektet och de övergripande räkenskaperna för kontraktspartens samlade affärsverksamheter.

Stödmottagaren beräknade de personalkostnader som skulle debiteras projektet på grundval av timkostnader för två personalkategorier (chefsingenjör/projektansvarig och ingenjör/tekniker) som arbetade med projektet. Revisionsrätten konstaterade att procentsatserna som användes inte återspeglade de faktiska utgifter som uppkommit när stödmottagaren genomförde de projektverksamheter som angavs i bidragsöverkommelsen.

Revisionsrättens revisorer räknade om personalkostnaderna på grundval av de faktiska lönekostnader som bokförts i stödmottagarens räkenskaper. Detta visade att stödmottagaren hade krävt mer än 13 000 euro för mycket för projektets personalkostnader. Omräkningen av personalkostnaderna innebär också att en motsvarande minskning av de stödberättigande indirekta kostnader som kan debiteras projektet måste göras.

Totalt angav stödmottagaren de stödberättigande kostnaderna mer än 16 000 euro för högt, och kommissionen betalade ut en felaktig ersättning på lite över 8 000 euro (samfinansieringsandelen var 50 %).

Exempel

I det aktuella fallet kommer kommissionen att utbetala den nödvändiga ersättningen under nästa rapporteringsperiod. Kommissionen vill dock påpeka att denna typ av fel endast kan upptäckas genom en efterhandsrevision.

I sjätte ramprogrammet ska kostnaderna ”fastställas i enlighet med deltagarens sedvanliga bokföringsprinciper”. Detta tolkades av kommissionen som att genomsnittliga kostnader kunde tillåtas (så länge som de övriga kraven för stödberättigande var uppfyllda), om de överensstämde med deltagarens sedvanliga bokföringsprinciper. Det stod dock inte klart hur stora skillnader som kunde godkännas mellan de genomsnittliga och verkliga kostnaderna för personer som deltog i projektet.

Enligt sjunde ramprogrammets regler för deltagande godkänns de genomsnittliga kostnaderna om de inte ”avsevärt skiljer sig” från de faktiska kostnaderna. Av detta skäl har kommissionen föreskrivit möjligheten att godkänna intyg från deltagarna om deras metoder för användning av genomsnittliga personalkostnader (se svar på punkterna 7.6–7.10 och 7.27).

Detta bör leda till färre fel i de redovisade genomsnittliga personalkostnaderna.

| 7.15 | Andra betydande fel som revisionsrätten fann var: |
| --- | --- |

7.15

Andra betydande fel som revisionsrätten fann var:

7.15

| a) | Ersättning betalades ut till en stödmottagare inom sjätte ramprogrammet som inte kunde styrka att de redovisade kostnaderna faktiskt hade uppkommit eller att någon betydande projektverksamhet hade förekommit. |
| --- | --- |

a)

Ersättning betalades ut till en stödmottagare inom sjätte ramprogrammet som inte kunde styrka att de redovisade kostnaderna faktiskt hade uppkommit eller att någon betydande projektverksamhet hade förekommit.

| a) | Problem med denna stödmottagare hade redan konstaterats, och de var på väg att lösas genom kommissionens eget kontrollsystem innan revisionsrätten avgav sin revision. |
| --- | --- |

a)

Problem med denna stödmottagare hade redan konstaterats, och de var på väg att lösas genom kommissionens eget kontrollsystem innan revisionsrätten avgav sin revision.

| b) | Ett fel i inmatningen av data i kommissionens beräkningstabell för en mellanliggande betalning inom sjätte ramprogrammet upptäcktes inte under förfarandena för godkännande av betalningar, vilket ledde till att stödmottagaren mottog en för stor ersättning (76 % av beloppet var felaktigt). |
| --- | --- |

b)

Ett fel i inmatningen av data i kommissionens beräkningstabell för en mellanliggande betalning inom sjätte ramprogrammet upptäcktes inte under förfarandena för godkännande av betalningar, vilket ledde till att stödmottagaren mottog en för stor ersättning (76 % av beloppet var felaktigt).

| b) | Kommissionens kontrollåtgärder har utformats för att så långt som möjligt undvika denna typ av fel. I detta specifika fall har kommissionen vidtagit korrigerande åtgärder genom att återkräva beloppet under efterföljande rapporteringsperioder. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens kontrollåtgärder har utformats för att så långt som möjligt undvika denna typ av fel. I detta specifika fall har kommissionen vidtagit korrigerande åtgärder genom att återkräva beloppet under efterföljande rapporteringsperioder.

| c) | Ersättning för betydande underentreprenadskostnader betalades ut till en stödmottagare för ett projekt inom femte ramprogrammet utan det nödvändiga förhandsgodkännandet från kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Ersättning för betydande underentreprenadskostnader betalades ut till en stödmottagare för ett projekt inom femte ramprogrammet utan det nödvändiga förhandsgodkännandet från kommissionen.

| c) | Något förhandsgodkännande för dessa belopp hade inte givits vid tidpunkten för utbetalningen. Kommissionen hade upptäckt problemet innan slutbetalningen gjordes och uppmanade därför kontraktsparten att inkomma med ytterligare bevisning. Med beaktande av den ytterligare information som erhållits ansåg kommissionen att det var befogat att göra betalningen. |
| --- | --- |

c)

Något förhandsgodkännande för dessa belopp hade inte givits vid tidpunkten för utbetalningen. Kommissionen hade upptäckt problemet innan slutbetalningen gjordes och uppmanade därför kontraktsparten att inkomma med ytterligare bevisning. Med beaktande av den ytterligare information som erhållits ansåg kommissionen att det var befogat att göra betalningen.

| d) | För ett TEN-T-projekt ersattes kostnader som uppkommit utanför den stödberättigande period som fastställts i finansieringsavtalet mellan kommissionen och stödmottagaren. |
| --- | --- |

d)

För ett TEN-T-projekt ersattes kostnader som uppkommit utanför den stödberättigande period som fastställts i finansieringsavtalet mellan kommissionen och stödmottagaren.

| d) | Detta var ett formfel som uppstod till följd av ett skrivfel av kommissionen. Kostnaderna var motiverade i sak. |
| --- | --- |

d)

Detta var ett formfel som uppstod till följd av ett skrivfel av kommissionen. Kostnaderna var motiverade i sak.

| 7.16 | Revisionsrätten följde även upp tidigare iakttagelser (se
  bilaga 7.2
  ). Revisionsrätten konstaterade att kommissionen har vidtagit korrigerande åtgärder för de fel som rapporterades i revisionsförklaringen 2006, även om detta skett med vissa förseningar. När det gäller försenade betalningar fann revisionsrätten att kommissionen har förbättrat sina resultat betydligt under 2008 i fråga om att betala ut ersättningar till stödmottagarna i tid. |
| --- | --- |

7.16

Revisionsrätten följde även upp tidigare iakttagelser (se
  bilaga 7.2
  ). Revisionsrätten konstaterade att kommissionen har vidtagit korrigerande åtgärder för de fel som rapporterades i revisionsförklaringen 2006, även om detta skett med vissa förseningar. När det gäller försenade betalningar fann revisionsrätten att kommissionen har förbättrat sina resultat betydligt under 2008 i fråga om att betala ut ersättningar till stödmottagarna i tid.

| 7.16 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva iakttagelser rörande uppföljningen av revisionerna och punktligheten hos betalningarna. Betydande ansträngningar har gjorts på både områdena, och resultaten av dessa konstaterades redan under 2008. Kommissionen kommer att fortsätta övervaka dessa frågor på nära håll. |
| --- | --- |

7.16

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 7.17 | Resultaten av revisionsrättens bedömning av övervaknings- och kontrollsystemens ändamålsenlighet sammanfattas i
  del 2 i bilaga 7.1
  . Bedömningen fokuserade på sjätte ramprogrammet som står för 82 % av alla mellanliggande betalningar och slutbetalningar i urvalet för 2008. Revisionsrätten fann att systemen var delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- |

7.17

Resultaten av revisionsrättens bedömning av övervaknings- och kontrollsystemens ändamålsenlighet sammanfattas i
  del 2 i bilaga 7.1
  . Bedömningen fokuserade på sjätte ramprogrammet som står för 82 % av alla mellanliggande betalningar och slutbetalningar i urvalet för 2008. Revisionsrätten fann att systemen var delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera transaktionernas korrekthet.

| 7.17 | Kommissionen genomför en kontrollstrategi som har utformats för att säkerställa betalningarnas laglighet och korrekthet på flerårsbasis. För sjätte ramprogrammet är målet med strategin att se till att nivån hos de återstående felen vid utgången av det fjärde året av genomförandet (2010) ligger under väsentlighetströskeln på 2 %. Detta mål revideras årligen med beaktande av arten, frekvensen och storleken på de fel som upptäcks, och utifrån överväganden avseende kostnad–nytta. |
| --- | --- |

7.17

System som gäller transaktionernas korrekthet

Skrivbordsgranskningar på förhand av kostnadsredovisningar

| 7.18 | Skrivbordsgranskningar på förhand består huvudsakligen i att kommissionen verifierar bokföring och uträkningar avseende kostnadsredovisningar innan den betalar ut ersättningar. I vissa fall kan kontrollerna även omfatta verifiering av enskilda utgiftsposter på grundval av kompletterande information, till exempel fakturor eller lönebesked, som begärs av stödmottagaren. |
| --- | --- |

7.18

Skrivbordsgranskningar på förhand består huvudsakligen i att kommissionen verifierar bokföring och uträkningar avseende kostnadsredovisningar innan den betalar ut ersättningar. I vissa fall kan kontrollerna även omfatta verifiering av enskilda utgiftsposter på grundval av kompletterande information, till exempel fakturor eller lönebesked, som begärs av stödmottagaren.

| 7.19 | Revisionsrätten granskade riktlinjer och förfaranden samt rapporterings- och övervakningsprocedurer för skrivbordsgranskningarna på förhand inom generaldirektoratet för informationssamhället och medier. Revisionsrätten granskade hur kontrollerna av 30 transaktioner genomfördes (3). |
| --- | --- |

7.19

Revisionsrätten granskade riktlinjer och förfaranden samt rapporterings- och övervakningsprocedurer för skrivbordsgranskningarna på förhand inom generaldirektoratet för informationssamhället och medier. Revisionsrätten granskade hur kontrollerna av 30 transaktioner genomfördes (3).

| 7.20 | Revisionen visade inte på några specifika brister utan bekräftade att kontrollerna fungerade som det var tänkt. Revisionsrätten konstaterar att skrivbordsgranskningar visserligen gör det möjligt att upptäcka grundläggande brister i kostnadsredovisningarna, men att många fel bara kan upptäckas genom att kontroller genomförs hos stödmottagaren. Denna begränsning hos skrivbordskontrollerna måste kompenseras av andra delar i övervaknings- och kontrollsystemen (revisionsintyg och efterhandsrevisioner). |
| --- | --- |

7.20

Revisionen visade inte på några specifika brister utan bekräftade att kontrollerna fungerade som det var tänkt. Revisionsrätten konstaterar att skrivbordsgranskningar visserligen gör det möjligt att upptäcka grundläggande brister i kostnadsredovisningarna, men att många fel bara kan upptäckas genom att kontroller genomförs hos stödmottagaren. Denna begränsning hos skrivbordskontrollerna måste kompenseras av andra delar i övervaknings- och kontrollsystemen (revisionsintyg och efterhandsrevisioner).

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar

| 7.21 | När så krävs enligt bidragsöverenskommelsen (4)måste de kostnadsredovisningar som stödmottagarna lämnar in för ersättning åtföljas av ett revisionsintyg utfärdat av en oberoende revisor. Revisorn intygar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att de redovisade kostnaderna uppfyller kraven för stödberättigande. |
| --- | --- |

7.21

När så krävs enligt bidragsöverenskommelsen (4)måste de kostnadsredovisningar som stödmottagarna lämnar in för ersättning åtföljas av ett revisionsintyg utfärdat av en oberoende revisor. Revisorn intygar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att de redovisade kostnaderna uppfyller kraven för stödberättigande.

| 7.22 | När det gäller de 39 transaktioner som granskades hos stödmottagaren och där det fanns ett revisionsintyg jämförde revisionsrätten sina egna granskningsresultat med revisionsintyget. I 17 fall (43 %) upptäckte revisionsrätten fel i de kostnadsredovisningar för vilka den attesterande revisorn hade avgett ett uttalande utan reservation innan de lämnats in för ersättning. |
| --- | --- |

7.22

När det gäller de 39 transaktioner som granskades hos stödmottagaren och där det fanns ett revisionsintyg jämförde revisionsrätten sina egna granskningsresultat med revisionsintyget. I 17 fall (43 %) upptäckte revisionsrätten fel i de kostnadsredovisningar för vilka den attesterande revisorn hade avgett ett uttalande utan reservation innan de lämnats in för ersättning.

| 7.22 | Kommissionen delar revisionsrättens betänkligheter beträffande riktigheten hos sjätte ramprogrammets revisionsintyg, som inte fullt ut ger den ytterligare garanti som förväntats rörande lagligheten och korrektheten hos kostnadsredovisningarna. Det är dock tydligt att detta instrument på ett signifikant sätt har bidragit till att förhindra och på ett tidigt stadium korrigera felen, vilket lett till att felfrekvenserna har sjunkit i sjätte ramprogrammet jämfört med i femte ramprogrammet. |
| --- | --- |

7.22

| 7.23 | I de flesta av dessa fall har den attesterande revisorn inte upptäckt för högt redovisade stödberättigande kostnader, särskilt inom kategorierna för personalkostnader och indirekta kostnader som är de största källorna till fel i stödmottagarnas kostnadsredovisningar (se punkt 7.14). |
| --- | --- |

7.23

I de flesta av dessa fall har den attesterande revisorn inte upptäckt för högt redovisade stödberättigande kostnader, särskilt inom kategorierna för personalkostnader och indirekta kostnader som är de största källorna till fel i stödmottagarnas kostnadsredovisningar (se punkt 7.14).

| 7.24 | Denna iakttagelse stämmer överens med förra årets resultat och med de iakttagelser som rapporteras i kapitel 10. Den bekräftar att kommissionen måste fortsätta att ge stöd och vägledning till stödmottagare och attesterande revisorer för att förbättra tillförlitligheten hos dessa kontroller (5). |
| --- | --- |

7.24

Denna iakttagelse stämmer överens med förra årets resultat och med de iakttagelser som rapporteras i kapitel 10. Den bekräftar att kommissionen måste fortsätta att ge stöd och vägledning till stödmottagare och attesterande revisorer för att förbättra tillförlitligheten hos dessa kontroller (5).

| 7.23–7.24 | För att förbättra situationen har revisionsintygen anpassats i sjunde ramprogrammet.

  Revisionsintygen inom sjunde ramprogrammet bygger på ”överenskomna förfaranden” som kräver att de attesterande revisorerna genomför i förväg fastställda förfaranden och utifrån dessa avlägger rapport om de faktiska resultaten. Handledningar för stödmottagarna och de attesterande revisorerna finns på Cordis webbplats (http://cordis.europa.eu). Se även 7.33. Detta förfarande bör leda till en minskning av de fel som uppstod under sjätte ramprogrammet i samband med revisorernas tolkning av stödreglerna, och är ett ytterligare steg mot en förbättring av denna kontroll. |
| --- | --- |

7.23–7.24

Revisionsintygen inom sjunde ramprogrammet bygger på ”överenskomna förfaranden” som kräver att de attesterande revisorerna genomför i förväg fastställda förfaranden och utifrån dessa avlägger rapport om de faktiska resultaten. Handledningar för stödmottagarna och de attesterande revisorerna finns på Cordis webbplats (http://cordis.europa.eu). Se även 7.33. Detta förfarande bör leda till en minskning av de fel som uppstod under sjätte ramprogrammet i samband med revisorernas tolkning av stödreglerna, och är ett ytterligare steg mot en förbättring av denna kontroll.

Förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning i sjunde ramprogrammet

| 7.25 | Kommissionen har försökt förenkla förfarandena genom att ändra systemet för revisionsintyg i sjunde ramprogrammet. Den viktigaste förändringen är upphävandet av skyldigheten att tillhandahålla intyg för kostnadsredovisningar som gäller mellanliggande betalningar, vilket är möjligt genom en förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning. |
| --- | --- |

7.25

Kommissionen har försökt förenkla förfarandena genom att ändra systemet för revisionsintyg i sjunde ramprogrammet. Den viktigaste förändringen är upphävandet av skyldigheten att tillhandahålla intyg för kostnadsredovisningar som gäller mellanliggande betalningar, vilket är möjligt genom en förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning.

| 7.26 | Förutom att minska den administrativa bördan för stödmottagarna ska den här åtgärden främja användandet av korrekta metoder för kostnadsberäkning och därigenom minska felnivån i kostnadsredovisningarna. |
| --- | --- |

7.26

Förutom att minska den administrativa bördan för stödmottagarna ska den här åtgärden främja användandet av korrekta metoder för kostnadsberäkning och därigenom minska felnivån i kostnadsredovisningarna.

| 7.25–7.26 | Intyg om metoder för både personalkostnader och indirekta kostnader har införts för att förenkla förfarandena för de mottagare av flera bidrag vars system kan ge rimliga garantier för att de använda metoderna överensstämmer med bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen. Dessa intyg är frivilliga. |
| --- | --- |

7.25–7.26

| 7.27 | Kommissionen har dock ännu inte klart definierat vilka kriterier som behövs för att bedöma om stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning följer lagstadgade krav. I slutet av 2008 hade denna nya form av förhandsattestering bara godkänts i ett enda fall. |
| --- | --- |

7.27

Kommissionen har dock ännu inte klart definierat vilka kriterier som behövs för att bedöma om stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning följer lagstadgade krav. I slutet av 2008 hade denna nya form av förhandsattestering bara godkänts i ett enda fall.

| 7.27 | Att införa kriterier för bedömning av metoden för kostnadsberäkning är komplicerat. Kommissionen har i sitt beslut av den 23 juni 2009 (K(2009) 4705) klargjort kriterierna för förhandsattestering av kostnadsberäkningsmetoden för stödmottagare som använder genomsnittliga personalkostnader.

  Efter en trög inledning har antalet attesteringar av bedömda metoder ökat under 2009. |
| --- | --- |

7.27

Efter en trög inledning har antalet attesteringar av bedömda metoder ökat under 2009.

Kommissionens strategi för efterhandsrevision

| 7.28 | Den andra huvuddelen i kommissionens kontrollsystem för forskningsutgifter är dess program för redovisningsrevisioner i efterhand (dvs. efter ersättning) hos stödmottagarna. Revisionerna genomförs av kommissionens revisorer och av externa revisionsföretag under överinseende av kommissionen. Syftet med efterhandsrevisioner är att upptäcka och korrigera fel som inte har kunnat förebyggas eller upptäckas vid tidigare kontroller. |
| --- | --- |

7.28

Den andra huvuddelen i kommissionens kontrollsystem för forskningsutgifter är dess program för redovisningsrevisioner i efterhand (dvs. efter ersättning) hos stödmottagarna. Revisionerna genomförs av kommissionens revisorer och av externa revisionsföretag under överinseende av kommissionen. Syftet med efterhandsrevisioner är att upptäcka och korrigera fel som inte har kunnat förebyggas eller upptäckas vid tidigare kontroller.

| 7.29 | Kommissionens generaldirektorat med ansvar för forskning (6)fortsatte under 2008 att öka den verksamhet som hör samman med efterhandsrevisioner, i enlighet med sjätte ramprogrammets gemensamma strategi för efterhandsrevision som infördes 2007. Strategin föreskriver förstärkta efterhandsrevisioner och syftar till att öka säkerheten om att sjätte ramprogrammets utgifter är korrekta, vilka utgör 42 % av de totala utgifterna inom ramprogrammen för forskning 2008. |
| --- | --- |

7.29

Kommissionens generaldirektorat med ansvar för forskning (6)fortsatte under 2008 att öka den verksamhet som hör samman med efterhandsrevisioner, i enlighet med sjätte ramprogrammets gemensamma strategi för efterhandsrevision som infördes 2007. Strategin föreskriver förstärkta efterhandsrevisioner och syftar till att öka säkerheten om att sjätte ramprogrammets utgifter är korrekta, vilka utgör 42 % av de totala utgifterna inom ramprogrammen för forskning 2008.

| 7.30 | Revisionsrätten granskade kommissionens framsteg när det gäller genomförandet av strategin på grundval av dess viktigaste mål, som är följande:






  a) | Öka revisionens omfattning. |
| --- | --- | --- |

7.30

Revisionsrätten granskade kommissionens framsteg när det gäller genomförandet av strategin på grundval av dess viktigaste mål, som är följande:

a)

Öka revisionens omfattning.

| b) | Stärka enhetligheten och överensstämmelsen hos verksamheter som hör samman med efterhandsrevisionerna vid de generaldirektorat som ansvarar för forskning. |
| --- | --- |

b)

Stärka enhetligheten och överensstämmelsen hos verksamheter som hör samman med efterhandsrevisionerna vid de generaldirektorat som ansvarar för forskning.

| c) | Genomföra ett nytt centraliserat IT-baserat informationssystem för revisionsstyrning och ett verktyg för utbyte av granskningsresultat. |
| --- | --- |

c)

Genomföra ett nytt centraliserat IT-baserat informationssystem för revisionsstyrning och ett verktyg för utbyte av granskningsresultat.

| d) | Förbättra revisionsintygsförfarandena. |
| --- | --- |

d)

Förbättra revisionsintygsförfarandena.

| e) | Se till att de generaldirektorat som ansvarar för forskning har ett gemensamt tillvägagångssätt i sina kontakter gentemot de externa revisionsföretag som anlitats för att genomföra revisioner på kommissionens vägnar. |
| --- | --- |

e)

Se till att de generaldirektorat som ansvarar för forskning har ett gemensamt tillvägagångssätt i sina kontakter gentemot de externa revisionsföretag som anlitats för att genomföra revisioner på kommissionens vägnar.

| 7.31 | Som svar på revisionsrättens tidigare kritik ökade andelen utgifter som omfattades av efterhandsrevisioner betydligt under 2008 (
  diagram 7.1
  ). Antalet avslutade revisioner ökade från 432 i slutet av 2007 till 1 084 i slutet av 2008. |
| --- | --- |

7.31

Som svar på revisionsrättens tidigare kritik ökade andelen utgifter som omfattades av efterhandsrevisioner betydligt under 2008 (
  diagram 7.1
  ). Antalet avslutade revisioner ökade från 432 i slutet av 2007 till 1 084 i slutet av 2008.

| 7.31 | Kommissionen noterar revisionsrättens positiva kommentar rörande det ökade antalet utgifter som omfattas av revision. |
| --- | --- |

7.31

| 7.32 | Generaldirektoraten med ansvar för forskning följer hela tiden en enhetlig metod för efterhandsrevisionerna och har gjort ansträngningar för att noggrant samordna och övervaka genomförandet av revisionsstrategin. Fördelningen av verksamheterna mellan de generaldirektorat som har ansvar för forskning och förhållandet att man inte använder sig av ett integrerat informationssystem för styrning försvårar dock en effektiv samordning, särskilt vid uppföljningen av granskningsresultaten. |
| --- | --- |

7.32

Generaldirektoraten med ansvar för forskning följer hela tiden en enhetlig metod för efterhandsrevisionerna och har gjort ansträngningar för att noggrant samordna och övervaka genomförandet av revisionsstrategin. Fördelningen av verksamheterna mellan de generaldirektorat som har ansvar för forskning och förhållandet att man inte använder sig av ett integrerat informationssystem för styrning försvårar dock en effektiv samordning, särskilt vid uppföljningen av granskningsresultaten.

| 7.32 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva iakttagelser rörande det konsekventa och sammanhängande förfarande som generaldirektoraten för forskning har infört för genomförandet av den gemensamma revisionsstrategin.

  Bristen på ett specialiserat IT-verktyg förhindrar inte i sig samordning. En hög grad av samordning säkras genom de avdelningsövergripande arbetsgrupperna i de olika forskningsgeneraldirektoraten. De månatliga mötena om de sammanfattande revisionsrapporterna är ett bra exempel på detta effektiva samarbete (se också 7.34).


  Genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet kommer att inlemmas i samordningsverksamheten under 2009. |
| --- | --- |

7.32

Bristen på ett specialiserat IT-verktyg förhindrar inte i sig samordning. En hög grad av samordning säkras genom de avdelningsövergripande arbetsgrupperna i de olika forskningsgeneraldirektoraten. De månatliga mötena om de sammanfattande revisionsrapporterna är ett bra exempel på detta effektiva samarbete (se också 7.34).

Genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet kommer att inlemmas i samordningsverksamheten under 2009.

Diagram 7.1 —   Genomförande av kommissionens gemensamma strategi för efterhandsrevision

Image

| 7.33 | Syftet med kommissionens strategi för efterhandsrevisioner är att stärka revisionsintygsförfarandena genom ökat stöd till stödmottagarna och de attesterande revisorerna. Kommissionen har visserligen gjort ansträngningar för att förbättra vägledningen och sprida bästa praxis, men de problem som revisionsrätten tidigare konstaterat kvarstår 2008 (punkt 7.22). |
| --- | --- |

7.33

Syftet med kommissionens strategi för efterhandsrevisioner är att stärka revisionsintygsförfarandena genom ökat stöd till stödmottagarna och de attesterande revisorerna. Kommissionen har visserligen gjort ansträngningar för att förbättra vägledningen och sprida bästa praxis, men de problem som revisionsrätten tidigare konstaterat kvarstår 2008 (punkt 7.22).

| 7.33 | De nya initiativ som utvecklats inom sjunde ramprogrammet, såsom förhandsattesteringen av redovisningsmetoden och intyg om genomsnittliga personalkostnader, som har utformats för att förhindra felaktig praxis vid kostnadsredovisningarna och om vilka man har informerat i stor skala, förväntas ytterligare minska omfattningen av de problem som revisionsrätten upptäckt (se även 7.23). |
| --- | --- |

7.33

| 7.34 | Ett gemensamt förhållningssätt gentemot externa revisionsföretag stärks genom att man håller månatliga sammanträden där man behandlar sammanfattande granskningsrapporter och genom att använda förfaranden för kvalitetskontroll vid utarbetandet av granskningsrapporter. |
| --- | --- |

7.34

Ett gemensamt förhållningssätt gentemot externa revisionsföretag stärks genom att man håller månatliga sammanträden där man behandlar sammanfattande granskningsrapporter och genom att använda förfaranden för kvalitetskontroll vid utarbetandet av granskningsrapporter.

| 7.34 | Revisionsrättens iakttagelse bekräftar att generaldirektoraten för forskning har utvecklat ett effektivt samarbete med de externa revisorerna (se svar på 7.32). |
| --- | --- |

7.34

System som gäller återvinning och finansiella korrigeringar

| 7.35 | Efterhandsrevisionernas ökade omfattning ger ett bredare underlag för kommissionen när den ska vidta korrigerande åtgärder och öka säkerheten om utgifternas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

7.35

Efterhandsrevisionernas ökade omfattning ger ett bredare underlag för kommissionen när den ska vidta korrigerande åtgärder och öka säkerheten om utgifternas laglighet och korrekthet.

| 7.36 | Ytterligare korrigerande åtgärder planeras eller vidtas redan genom att man riktar in sig på stora stödmottagare och därefter extrapolerar de systemrelaterade revisionsresultaten till icke granskade kontrakt hos de stödmottagare som granskats. |
| --- | --- |

7.36

Ytterligare korrigerande åtgärder planeras eller vidtas redan genom att man riktar in sig på stora stödmottagare och därefter extrapolerar de systemrelaterade revisionsresultaten till icke granskade kontrakt hos de stödmottagare som granskats.

| 7.37 | Den betydande ökningen av revisionsverksamheten medför en väsentligt större arbetsbörda när det gäller genomförandet av granskningsresultaten (extrapolera fel, göra korrigeringar, göra återvinningar och införa sanktioner). Dessutom kräver den avsevärda ansträngningar för att åstadkomma samordning mellan de olika generaldirektoraten med ansvar för forskning. |
| --- | --- |

7.37

Den betydande ökningen av revisionsverksamheten medför en väsentligt större arbetsbörda när det gäller genomförandet av granskningsresultaten (extrapolera fel, göra korrigeringar, göra återvinningar och införa sanktioner). Dessutom kräver den avsevärda ansträngningar för att åstadkomma samordning mellan de olika generaldirektoraten med ansvar för forskning.

| 7.38 | I juli 2007 inrättade generaldirektoratet för informationssamhället och medier ett internt nätverk av kontaktpersoner för efterhandsrevisioner för genomförandet av granskningsresultat. I september 2008 inrättade generaldirektoratet för forskning en ny enhet för hanteringen av återvinningar. Enheten har utfärdat riktlinjer om granskningsresultatens genomförande till projektansvariga inom generaldirektoratet. |
| --- | --- |

7.38

I juli 2007 inrättade generaldirektoratet för informationssamhället och medier ett internt nätverk av kontaktpersoner för efterhandsrevisioner för genomförandet av granskningsresultat. I september 2008 inrättade generaldirektoratet för forskning en ny enhet för hanteringen av återvinningar. Enheten har utfärdat riktlinjer om granskningsresultatens genomförande till projektansvariga inom generaldirektoratet.

| 7.39 | I slutet av 2008 hade kommissionen dock bara inlett ett litet antal återvinningar, vilket illustreras i
  diagram 7.2
  , och hade ännu inte infört några sanktioner (7), trots att ett utökat sanktionssystem var en av de viktigaste korrigerande åtgärder som infördes vid sjätte ramprogrammets start 2002 (8). |
| --- | --- |

7.39

I slutet av 2008 hade kommissionen dock bara inlett ett litet antal återvinningar, vilket illustreras i
  diagram 7.2
  , och hade ännu inte infört några sanktioner (7), trots att ett utökat sanktionssystem var en av de viktigaste korrigerande åtgärder som infördes vid sjätte ramprogrammets start 2002 (8).

| 7.39 | Såsom revisionsrätten konstaterar har den kontinuerliga ökningen av revisionsverksamheten en avsevärd inverkan på generaldirektoratens arbetsbörda. Det krävs att samordningen stärks och att omfattande interna kontrollsystem inrättas för att garantera att revisionsrekommendationerna följs upp genom att betalningskrav utfärdas eller beloppen kompenseras i efterföljande betalningar, samt att avtalsviten används (se fotnot 7).

  I slutet av 2008 var de förvaltningsprocesser som fordras för att genomföra den fleråriga kontrollstrategin till största delen på plats. |
| --- | --- |

7.39

I slutet av 2008 var de förvaltningsprocesser som fordras för att genomföra den fleråriga kontrollstrategin till största delen på plats.

Diagram 7.2 —   Genomförande av finansiella korrigeringar efter revisioner

Image

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 7.40 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport innehöll väsentliga fel. Den mest sannolika felprocenten ligger på mellan 2 och 5 %. |
| --- | --- |

7.40

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport innehöll väsentliga fel. Den mest sannolika felprocenten ligger på mellan 2 och 5 %.

| 7.40 | Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar att uppnå en nivå av återstående fel som kan ge en invändningsfri revisionsförklaring på det här politikområdet. |
| --- | --- |

7.40

| 7.41 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta. |
| --- | --- |

7.41

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta.

Rekommendationer

| 7.42 | På senare år har kommissionen förstärkt sina kontrollsystem och förenklat finansieringsbestämmelserna för forskningsprojekt. Dessa åtgärder har bidragit till en minskning av felnivån för verksamhetsområdet. För att bibehålla denna positiva trend bör kommissionen göra följande: |
| --- | --- |

7.42

På senare år har kommissionen förstärkt sina kontrollsystem och förenklat finansieringsbestämmelserna för forskningsprojekt. Dessa åtgärder har bidragit till en minskning av felnivån för verksamhetsområdet. För att bibehålla denna positiva trend bör kommissionen göra följande:

| 7.42 | Kommissionen godtar revisionsrättens rekommendationer. |
| --- | --- |

7.42

| a) | Se till att kontrollerna tillämpas strikt, särskilt genom att förbättra revisionsintygens tillförlitlighet och genom att effektivt genomföra sin strategi för efterhandsrevisioner, besluta om påföljder när det är lämpligt samt göra återvinningar eller korrigeringar i tid i de fall där redovisade kostnader har lett till felaktiga ersättningar. |
| --- | --- |

a)

Se till att kontrollerna tillämpas strikt, särskilt genom att förbättra revisionsintygens tillförlitlighet och genom att effektivt genomföra sin strategi för efterhandsrevisioner, besluta om påföljder när det är lämpligt samt göra återvinningar eller korrigeringar i tid i de fall där redovisade kostnader har lett till felaktiga ersättningar.

| a) | Kommissionen är fullt medveten om vikten av ett effektivt kontrollsystem och strävar konsekvent efter förbättringar på detta område. Betydande ansträngningar har redan gjorts för att förbättra förvaltningen av forskningspolitiken med iakttagande av den tillämpliga rättsliga och ekonomiska ramen. Kommissionen kommer att fortsätta att se till att kontrollerna tillämpas strikt. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen är fullt medveten om vikten av ett effektivt kontrollsystem och strävar konsekvent efter förbättringar på detta område. Betydande ansträngningar har redan gjorts för att förbättra förvaltningen av forskningspolitiken med iakttagande av den tillämpliga rättsliga och ekonomiska ramen. Kommissionen kommer att fortsätta att se till att kontrollerna tillämpas strikt.

| b) | I enlighet med det meddelande som kommissionen nyligen offentliggjort om rationalisering av finansiella bestämmelser (9)ytterligare förenkla finansieringsbestämmelserna inför nästa ramprogram (åttonde ramprogrammet), och samtidigt bibehålla målet att ha ett kostnadseffektivt kontrollsystem som är tillräckligt för att ge rimlig säkerhet om att utgifterna är korrekta. |
| --- | --- |

b)

I enlighet med det meddelande som kommissionen nyligen offentliggjort om rationalisering av finansiella bestämmelser (9)ytterligare förenkla finansieringsbestämmelserna inför nästa ramprogram (åttonde ramprogrammet), och samtidigt bibehålla målet att ha ett kostnadseffektivt kontrollsystem som är tillräckligt för att ge rimlig säkerhet om att utgifterna är korrekta.

| b) | Kommissionen håller med om att en ytterligare förenkling av finansieringsbestämmelserna i åttonde ramprogrammet är önskvärd och att ett effektivt kontrollsystem bör bibehållas. Kommissionen kommer att fortsätta att förenkla och förbättra rutinerna för genomförandet av budgeten för att stödja sin återhämtningsplan i överensstämmelse med sitt meddelande om rationalisering av finansiella bestämmelser och snabbare budgetgenomförande till stöd för ekonomisk återhämtning. Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att göra kontrollsystemen mer kostnadseffektiva och föreslå acceptabla felnivåer för forskning och andra områden under 2010. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen håller med om att en ytterligare förenkling av finansieringsbestämmelserna i åttonde ramprogrammet är önskvärd och att ett effektivt kontrollsystem bör bibehållas. Kommissionen kommer att fortsätta att förenkla och förbättra rutinerna för genomförandet av budgeten för att stödja sin återhämtningsplan i överensstämmelse med sitt meddelande om rationalisering av finansiella bestämmelser och snabbare budgetgenomförande till stöd för ekonomisk återhämtning. Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att göra kontrollsystemen mer kostnadseffektiva och föreslå acceptabla felnivåer för forskning och andra områden under 2010.

---

(1)  Varje projekt har i genomsnitt omkring 20 partner, men antalet kan variera från 4 till 95. Partnerna kan delta i flera projekt.

(2)  År 2008 fanns 434 pågående transportprojekt (TEN-T) med ett genomsnittligt bidrag på 16,43 miljoner euro och 53 pågående energiprojekt (TEN-E) med ett genomsnittligt bidrag på 1,34 miljoner euro.

(3)  14 transaktioner från urvalet för substansgranskning plus ytterligare 16 utvalda transaktioner.

(4)  Inom sjätte ramprogrammet skulle varje projektpartner tillhandahålla minst ett revisionsintyg som täckte projektet under hela dess löptid. Ett intyg krävs alltid när en partner begär ett gemenskapsbidrag som överstiger 750 000 euro för en specifik rapporteringsperiod.

(5)  Punkterna 7.31–7.33 och punkt 7.43 c i årsrapporten för budgetåret 2007.

(6)  GD Forskning, GD Informationssamhället och medier, GD Energi och transport och GD Näringsliv.

(7)  Förutom att återkräva medlen har kommissionen rätt att begära kompensation (avtalsviten) från en stödmottagare som har visat sig redovisa stödberättigande kostnader för högt och därigenom mottagit ett felaktigt bidrag från EU. En stödmottagare som konsekvent har brutit mot sina kontraktsenliga skyldigheter kan också bli belagd med påföljder.

(8)  Punkt 7.23 i årsrapporten för budgetåret 2007.

(9)  Meddelande från Dalia Grybauskaitė i samförstånd med kommissionens ordförande (SEK(2009) 477 slutlig, 8.4.2009).

(10)  Granskningen av de administrativa utgifterna redovisas i kapitel 11.

(11)  Sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling är Europeiska unionens viktigaste instrument för forskningsfinansiering under perioden 2007–2013. Med utgifterna under ”tidigare ramprogram” avses mellanliggande betalningar och slutbetalningar till projekt som valts ut inom de tidigare ramprogrammen (dvs. sjätte (2002–2006) eller femte (1998–2002) ramprogrammet. Se även punkt 7.6.

BILAGA 7.1

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek

| År | Antal granskade transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 150 |
| 2007 | 180 |

År

Antal granskade transaktioner

2008

150

2007

180

1.2 —   Urvalets struktur

| Granskad transaktionstyp | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Femte ramprogrammet | Sjätte ramprogrammet | Sjunde ramprogrammet | TEN | Kärnkraftsavveckling
   (4) | Övrigt | Totalt |
| Förskott (1) | — | — | 42 % | 3 % | 1 % | 3 % | 49 % | 74 | 33 % | 59 |
| Slutbetalningar/mellanliggande betalningar (2) | 1 % | 33 % | 1 % | 3 % | 3 % | 3 % | 44 % | 65 | 61 % | 109 |
| Betalningar utanför projekten (3) | — | — | — | 1 % | — | 6 % | 7 % | 11 | 6 % | 12 |
| Totalt | 1 % | 33 % | 43 % | 7 % | 4 % | 12 % | 100 % | 100 % |

Granskad transaktionstyp

2008

2007

Femte ramprogrammet

Sjätte ramprogrammet

Sjunde ramprogrammet

TEN

Kärnkraftsavveckling
   (4)

Övrigt

Totalt

Förskott (1)

—

—

42 %

3 %

1 %

3 %

49 %

74

33 %

59

Slutbetalningar/mellanliggande betalningar (2)

1 %

33 %

1 %

3 %

3 %

3 %

44 %

65

61 %

109

Betalningar utanför projekten (3)

—

—

—

1 %

—

6 %

7 %

11

6 %

12

Totalt

1 %

33 %

43 %

7 %

4 %

12 %

100 %

100 %

1.3 —   Felfrekvens och beräknad inverkan av felen

| Fel | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Femte ramprogrammet | Sjätte ramprogrammet | Sjunde ramprogrammet | TEN | Kärnkraftsavveckling | Övrigt | Totalt |
| Felfrekvens: Andel granskade transaktioner som innehöll fel | 100 % {2} | 44 % {22} | — | 30 % {3} | 67 % {4} | 12 % {2} | 22 % {33} | 48 % {86} |
| Kvantifierbara fel: Andel fel som kan kvantifieras | 50 % {1} | 91 % {20} | — | 20 % {1} | 0 % {0} | 67 % {2} | 68 % {24} | 44 % {61} |
| Inverkan av de kvantifierbara felen:

  Mest sannolik felprocent (5) | Mellan 2 och 5 % | Mellan 2 och 5 % |
| Siffrorna inom klammerparentes anger det absoluta antalet transaktioner. |

Fel

2008

2007

Femte ramprogrammet

Sjätte ramprogrammet

Sjunde ramprogrammet

TEN

Kärnkraftsavveckling

Övrigt

Totalt

Felfrekvens: Andel granskade transaktioner som innehöll fel

100 % {2}

44 % {22}

—

30 % {3}

67 % {4}

12 % {2}

22 % {33}

48 % {86}

Kvantifierbara fel: Andel fel som kan kvantifieras

50 % {1}

91 % {20}

—

20 % {1}

0 % {0}

67 % {2}

68 % {24}

44 % {61}

Inverkan av de kvantifierbara felen:

Mest sannolik felprocent (5)

Mellan 2 och 5 %

Mellan 2 och 5 %

Siffrorna inom klammerparentes anger det absoluta antalet transaktioner.

DEL 2:   SAMLAD BEDÖMNING AV SYSTEMEN FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2.1 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| System | Nyckelinternkontroll (kommissionen) | Nyckel- internkontroll (nationell nivå) | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- |
| Skrivbords-granskningar före betalning | Revisionsintyg | Redovisnings-revisioner i efterhand |
| Sjätte ramprogrammet | | | | e.t | |

System

Nyckelinternkontroll (kommissionen)

Nyckel- internkontroll (nationell nivå)

Samlad bedömning

Skrivbords-granskningar före betalning

Revisionsintyg

Redovisnings-revisioner i efterhand

Sjätte ramprogrammet

e.t

| Samlad bedömning | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Teckenförklaring: | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Inte ändamålsenligt |
| e.t | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Samlad bedömning

2008

2007

Teckenförklaring:

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Inte ändamålsenligt

e.t

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

---

(1)  74 förskott: 63 för sjunde ramprogrammet, 5 för TEN-T, 2 för avveckling av föråldrade kärnkraftverk (betalda direkt till stödmottagaren), 2 för Exekutiva byrån för intelligent energi, 1 för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, 1 för Europeiska rymdorganisationen (Galileo).

(2)  65 mellanliggande betalningar och slutbetalningar: 1 för sjunde ramprogrammet, 50 för sjätte ramprogrammet, 2 för femte ramprogrammet, 4 för TEN, 4 för kärnkraftsavveckling (betalda till internationella stödfonder), 2 för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, 1 för kol- och stålforskningsfonden, 1 faktura för tjänstekontrakt med IST-programmet (informationssamhällets teknik).

(3)  11 betalningar utanför projekten: t.ex. fakturor för tjänster och varor, betalning till ett instrument för lånegarantier till TEN-T-projekt, subvention till finansieringsfacilitet med riskdelning för sjunde ramprogrammet, driftsstöd till forskningsorgan och till det gemensamma Iterföretaget.

(4)  Program som förvaltas gemensamt av kommissionen (GD Energi och transport) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD).

(5)  Revisionsrätten skiljer mellan tre olika nivåer när det gäller mest sannolik felprocent: under 2 %, mellan 2 och 5 % och över 5 %.

Siffrorna inom klammerparentes anger det absoluta antalet transaktioner.

BILAGA 7.2

UPPFÖLJNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA I REVISIONSFÖRKLARINGEN

| Revisionsrättens iakttagelser | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Revisionsförklaringen 2006: en väsentlig felnivå för betalningar |
| Revisionsrätten upptäckte fel i 26 av 150 granskade transaktioner 2006. De vanligaste typerna av fel var följande: Otillräckligt verifierande underlag för att motivera de redovisade kostnaderna, särskilt för personalkostnader, som vanligtvis är den största enskilda kostnadskategorin, redovisning av budgeterade belopp i stället för de verkliga kostnaderna, obefogad tilldelning när det gäller indirekta kostnader till projektet, betalningsansökningar för kostnader som uppkommit utanför perioden för stödberättigande och redovisning av andra icke stödberättigande kostnader.
  (Punkterna 7.10 och 7.11 i årsrapporten för budgetåret 2006). | I fyra fall ligger uppföljningsansvaret nu hos generaldirektorat utanför verksamhetsområdet.
  I sex fall har kommissionen dragit slutsatsen att inga korrigerande åtgärder behövs.
  I tretton fall har kommissionen vidtagit finansiella korrigeringar, antingen genom att utfärda ett betalningskrav eller genom att justera betalningar till stödmottagare i efterföljande perioder.
  I tre fall har kommissionen inlett korrigerande åtgärder som ännu inte avslutats. | Kommissionen har visserligen följt upp felen och vidtagit korrigerande åtgärder, men i tre fall har de finansiella korrigeringarna inte avslutats. De utestående beloppen bör återbetalas till kommissionen så snart som möjligt för att principen om sund ekonomisk förvaltning ska respekteras. | Kommissionen har vidtagit korrigerande åtgärder för att se till att de tre fall som ännu inte har avslutats följs upp. I två av de tre fallen har betalnings- och återvinningsprocessen inletts. I det tredje fallet har en revision inletts och man väntar nu på en slutrapport om denna. |
| 2.   Försenade betalningar från kommissionen |
| Kommissionen har åsamkat sig onödiga förseningar i betalningar till stödmottagare i ett betydande antal fall.
  År 2005 var 11 av de 69 betalningar som granskades av revisionsrätten försenade (dvs. 16 %). När det gäller 2006 konstaterade revisionsrätten försenade betalningar i 21 av 113 fall (dvs. 18,6 %). När det gäller 2007 konstaterade revisionsrätten försenade betalningar i 30 av 180 granskade fall (dvs. 17 %).
  För 2008 fann revisionsrätten färre försenade betalningar: 12 av 150 av de granskade betalningarna var försenade (dvs. 8 %).
  (Punkt 7.10 i årsrapporten för budgetåret 2005, punkt 7.29 i och bilaga 7.1 till årsrapporten för budgetåret 2006 och bilaga 7.2 till årsrapporten för budgetåret 2007). | Kommissionen har förbättrat övervakningen av förseningar, infört rationaliserade förfaranden, anpassat sina IT-verktyg och ökat sitt utbildningsprogram för personal som deltar i betalningsprocessen. | Kommissionens resultat när det gäller att göra betalningar i tid har förbättrats betydligt under 2008. | De förbättringar som revisionsrätten konstaterade speglar de ansträngningar som kommissionen har gjort. Kommissionen kommer även i framtiden att övervaka denna fråga mycket noggrant. |

Revisionsrättens iakttagelser

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

1.   Revisionsförklaringen 2006: en väsentlig felnivå för betalningar

Revisionsrätten upptäckte fel i 26 av 150 granskade transaktioner 2006. De vanligaste typerna av fel var följande: Otillräckligt verifierande underlag för att motivera de redovisade kostnaderna, särskilt för personalkostnader, som vanligtvis är den största enskilda kostnadskategorin, redovisning av budgeterade belopp i stället för de verkliga kostnaderna, obefogad tilldelning när det gäller indirekta kostnader till projektet, betalningsansökningar för kostnader som uppkommit utanför perioden för stödberättigande och redovisning av andra icke stödberättigande kostnader.

(Punkterna 7.10 och 7.11 i årsrapporten för budgetåret 2006).

I fyra fall ligger uppföljningsansvaret nu hos generaldirektorat utanför verksamhetsområdet.

I sex fall har kommissionen dragit slutsatsen att inga korrigerande åtgärder behövs.

I tretton fall har kommissionen vidtagit finansiella korrigeringar, antingen genom att utfärda ett betalningskrav eller genom att justera betalningar till stödmottagare i efterföljande perioder.

I tre fall har kommissionen inlett korrigerande åtgärder som ännu inte avslutats.

Kommissionen har visserligen följt upp felen och vidtagit korrigerande åtgärder, men i tre fall har de finansiella korrigeringarna inte avslutats. De utestående beloppen bör återbetalas till kommissionen så snart som möjligt för att principen om sund ekonomisk förvaltning ska respekteras.

Kommissionen har vidtagit korrigerande åtgärder för att se till att de tre fall som ännu inte har avslutats följs upp. I två av de tre fallen har betalnings- och återvinningsprocessen inletts. I det tredje fallet har en revision inletts och man väntar nu på en slutrapport om denna.

2.   Försenade betalningar från kommissionen

Kommissionen har åsamkat sig onödiga förseningar i betalningar till stödmottagare i ett betydande antal fall.

År 2005 var 11 av de 69 betalningar som granskades av revisionsrätten försenade (dvs. 16 %). När det gäller 2006 konstaterade revisionsrätten försenade betalningar i 21 av 113 fall (dvs. 18,6 %). När det gäller 2007 konstaterade revisionsrätten försenade betalningar i 30 av 180 granskade fall (dvs. 17 %).

För 2008 fann revisionsrätten färre försenade betalningar: 12 av 150 av de granskade betalningarna var försenade (dvs. 8 %).

(Punkt 7.10 i årsrapporten för budgetåret 2005, punkt 7.29 i och bilaga 7.1 till årsrapporten för budgetåret 2006 och bilaga 7.2 till årsrapporten för budgetåret 2007).

Kommissionen har förbättrat övervakningen av förseningar, infört rationaliserade förfaranden, anpassat sina IT-verktyg och ökat sitt utbildningsprogram för personal som deltar i betalningsprocessen.

Kommissionens resultat när det gäller att göra betalningar i tid har förbättrats betydligt under 2008.

De förbättringar som revisionsrätten konstaterade speglar de ansträngningar som kommissionen har gjort. Kommissionen kommer även i framtiden att övervaka denna fråga mycket noggrant.

---

KAPITEL 8

Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för politikområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

Revisionens inriktning och omfattning

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

System som gäller transaktionernas korrekthet

EuropeAid

Generaldirektoratet för yttre förbindelser

Generaldirektoratet för utvidgning

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd

Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris)

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

Uppföljning av tidigare iakttagelser som inte avser revisionsförklaringen

Uppföljningsgranskning av särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet

Inledning

Uppföljning av rekommendationerna

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 8.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning som innefattar följande politikområden: 19 – Yttre förbindelser, 21 – Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (1), 22 – Utvidgning och 23 – Humanitärt bistånd. Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har tillämpats, finns i
  tabell 8.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

8.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning som innefattar följande politikområden: 19 – Yttre förbindelser, 21 – Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (1), 22 – Utvidgning och 23 – Humanitärt bistånd. Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har tillämpats, finns i
  tabell 8.1
  .

Tabell 8.1 —   Betalningar per politikområde

| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2008


  (miljoner euro) | Budgetförvaltningsmetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19 | Yttre förbindelser | Administrativa utgifter | 336 | Direkt central |
| Multilaterala förbindelser, samarbete med tredjeländer om migration och asyl samt allmänna frågor rörande yttre förbindelser | 54 | Direkt central |
| Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) | 192 | Indirekt central (6)/ gemensam |
| Europeiska instrument för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) | 109 | Direkt central |
| Förbindelser och samarbete med industrialiserade tredjeländer | 16 | Direkt central |
| Krishantering och globala säkerhetshot | 199 | Direkt central |
| Europeisk grannskapspolitik och förbindelser med Ryssland | 1 475 | Direkt central/decentraliserad |
| Förbindelser med Latinamerika | 310 | Direkt central/decentraliserad |
| Förbindelser med Asien, Centralasien och länder i Mellanöstern | 667 | Direkt central/decentraliserad gemensam |
| Strategi och samordning | 22 | Direkt central |
| | 3 380 | |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | Administrativa utgifter | 248 | Direkt central |
| Tryggad livsmedelsförsörjning | 258 | Direkt central |
| Icke-statliga organisationers roll i biståndspolitiken | 172 | Direkt central |
| Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi | 76 | Direkt central |
| Mänsklig och social utveckling | 127 | Direkt central/gemensam |
| Geografiskt samarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) | 223 | Direkt central/decentraliserad/gemensam |
| Andra åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program | 24 | Direkt central |
| Strategi och samordning | 13 | Direkt central |
| | 1 141 | |
| 22 | Utvidgning | Administrativa utgifter | 71 | Direkt central |
| Utvidgningsprocess och -strategi | 1 388 | Direkt central/indirekt/decentraliserad |
| Finansiellt stöd efter anslutningen | 66 | Direkt central/decentraliserad |
| Informations- och kommunikationsstrategi | 9 | Direkt central |
| | 1 534 | |
| 23 | Humanitärt bistånd | Administrativa utgifter | 21 | Direkt central |
| Humanitärt bistånd | 862 | Direkt central/gemensam |
| | 883 | |
| Totala administrativa utgifter (7) | 676 | |
| Totala driftsutgifter | 6 262 | |
| Totala betalningar för året | 6 938 | |
| Totala åtaganden för året | 7 415 | |
| Källa: Europeiska gemenskapernas årsredovisning för budgetåret 2008 (bilaga B till volym II). |

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2008

(miljoner euro)

Budgetförvaltningsmetod

19

Yttre förbindelser

Administrativa utgifter

336

Direkt central

Multilaterala förbindelser, samarbete med tredjeländer om migration och asyl samt allmänna frågor rörande yttre förbindelser

54

Direkt central

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

192

Indirekt central (6)/ gemensam

Europeiska instrument för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR)

109

Direkt central

Förbindelser och samarbete med industrialiserade tredjeländer

16

Direkt central

Krishantering och globala säkerhetshot

199

Direkt central

Europeisk grannskapspolitik och förbindelser med Ryssland

1 475

Direkt central/decentraliserad

Förbindelser med Latinamerika

310

Direkt central/decentraliserad

Förbindelser med Asien, Centralasien och länder i Mellanöstern

667

Direkt central/decentraliserad gemensam

Strategi och samordning

22

Direkt central

3 380

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

Administrativa utgifter

248

Direkt central

Tryggad livsmedelsförsörjning

258

Direkt central

Icke-statliga organisationers roll i biståndspolitiken

172

Direkt central

Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi

76

Direkt central

Mänsklig och social utveckling

127

Direkt central/gemensam

Geografiskt samarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS)

223

Direkt central/decentraliserad/gemensam

Andra åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program

24

Direkt central

Strategi och samordning

13

Direkt central

1 141

22

Utvidgning

Administrativa utgifter

71

Direkt central

Utvidgningsprocess och -strategi

1 388

Direkt central/indirekt/decentraliserad

Finansiellt stöd efter anslutningen

66

Direkt central/decentraliserad

Informations- och kommunikationsstrategi

9

Direkt central

1 534

23

Humanitärt bistånd

Administrativa utgifter

21

Direkt central

Humanitärt bistånd

862

Direkt central/gemensam

883

Totala administrativa utgifter (7)

676

Totala driftsutgifter

6 262

Totala betalningar för året

6 938

Totala åtaganden för året

7 415

Källa: Europeiska gemenskapernas årsredovisning för budgetåret 2008 (bilaga B till volym II).

Särskilda kännetecken för politikområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

| 8.2 | Utgifterna för yttre förbindelser och utvecklingssamarbete verkställs av byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) och generaldirektoratet för yttre förbindelser. Utgifterna för utvidgning verkställs av generaldirektoratet för utvidgning, och det humanitära biståndet, inbegripet livsmedelsbistånd, genomförs av generaldirektoratet för humanitärt bistånd (Echo). |
| --- | --- |

8.2

Utgifterna för yttre förbindelser och utvecklingssamarbete verkställs av byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) och generaldirektoratet för yttre förbindelser. Utgifterna för utvidgning verkställs av generaldirektoratet för utvidgning, och det humanitära biståndet, inbegripet livsmedelsbistånd, genomförs av generaldirektoratet för humanitärt bistånd (Echo).

| 8.3 | De utgifter som verkställs av EuropeAid omfattar följande:






  a) | Finansiellt och tekniskt stöd till och ekonomiskt samarbete med länder i Asien och Latinamerika. |
| --- | --- | --- |

8.3

De utgifter som verkställs av EuropeAid omfattar följande:

a)

Finansiellt och tekniskt stöd till och ekonomiskt samarbete med länder i Asien och Latinamerika.

| b) | Europeiska grannskapspolitiken inbegripet det strategiska partnerskapet med Ryssland. |
| --- | --- |

b)

Europeiska grannskapspolitiken inbegripet det strategiska partnerskapet med Ryssland.

| c) | Tematiska program som innefattar livsmedelstrygghet, icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, miljö, hälsa och utbildning, demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Tematiska program som innefattar livsmedelstrygghet, icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, miljö, hälsa och utbildning, demokrati och mänskliga rättigheter.

| 8.4 | Merparten av utgifterna förvaltas direkt centralt av kommissionens avdelningar, antingen vid huvudkontoret eller vid kommissionens delegationer i berörda tredjeländer. För bistånd som ges via internationella organisationer tillämpas gemensam förvaltning. |
| --- | --- |

8.4

Merparten av utgifterna förvaltas direkt centralt av kommissionens avdelningar, antingen vid huvudkontoret eller vid kommissionens delegationer i berörda tredjeländer. För bistånd som ges via internationella organisationer tillämpas gemensam förvaltning.

| 8.5 | En stor del av betalningarna avser budgetstödbetalningar och betalningar (förskott/förhandsfinansiering) som betalas ut till organ som verkställer utvecklingsprojekt, däribland statliga institutioner, enskilda organisationer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

8.5

En stor del av betalningarna avser budgetstödbetalningar och betalningar (förskott/förhandsfinansiering) som betalas ut till organ som verkställer utvecklingsprojekt, däribland statliga institutioner, enskilda organisationer och internationella organisationer.

| 8.6 | De utvecklingsprojekt som får stöd är utspridda på mer än 150 länder, och de verkställande organen varierar kraftigt både i fråga om storlek och befogenhet. Inom projekten förekommer ett stort antal enskilda betalningar som är underkastade komplexa bestämmelser, särskilt när det gäller upphandling och varors ursprung. |
| --- | --- |

8.6

De utvecklingsprojekt som får stöd är utspridda på mer än 150 länder, och de verkställande organen varierar kraftigt både i fråga om storlek och befogenhet. Inom projekten förekommer ett stort antal enskilda betalningar som är underkastade komplexa bestämmelser, särskilt när det gäller upphandling och varors ursprung.

| 8.7 | För de utgifter som förvaltas av generaldirektoratet för yttre förbindelser gäller följande förvaltningsmetoder:






  a) | Indirekt central förvaltning eller förvaltning gemensamt med internationella organisationer när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- | --- |

8.7

För de utgifter som förvaltas av generaldirektoratet för yttre förbindelser gäller följande förvaltningsmetoder:

a)

Indirekt central förvaltning eller förvaltning gemensamt med internationella organisationer när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| b) | Direkt central förvaltning för förbindelser och samarbete med industrialiserade tredjeländer (instrument för samarbete med industriländer) och för krishantering och globala säkerhetshot (stabilitetsinstrumentet). Projekten genomförs antingen av huvudkontoret eller av delegationerna. |
| --- | --- |

b)

Direkt central förvaltning för förbindelser och samarbete med industrialiserade tredjeländer (instrument för samarbete med industriländer) och för krishantering och globala säkerhetshot (stabilitetsinstrumentet). Projekten genomförs antingen av huvudkontoret eller av delegationerna.

| 8.8 | Generaldirektoratet för utvidgning förvaltar utgifter som hänger samman med strategin och processen för utvidgning, huvudsakligen inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd, Phareprogrammet, inbegripet stöd efter anslutningen, Cards (2)och ekonomiskt föranslutningsstöd till Turkiet. |
| --- | --- |

8.8

Generaldirektoratet för utvidgning förvaltar utgifter som hänger samman med strategin och processen för utvidgning, huvudsakligen inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd, Phareprogrammet, inbegripet stöd efter anslutningen, Cards (2)och ekonomiskt föranslutningsstöd till Turkiet.

| 8.9 | I regel görs betalningarna på grundval av centraliserad eller decentraliserad förvaltning. Vid decentraliserad förvaltning förhandskontrollerar kommissionens delegation besluten om kontraktstilldelning, men under vissa särskilda omständigheter behöver ingen förhandskontroll göras. |
| --- | --- |

8.9

I regel görs betalningarna på grundval av centraliserad eller decentraliserad förvaltning. Vid decentraliserad förvaltning förhandskontrollerar kommissionens delegation besluten om kontraktstilldelning, men under vissa särskilda omständigheter behöver ingen förhandskontroll göras.

| 8.10 | Utgifterna för EU:s ekonomiska stöd till potentiella kandidatländer (Albanien, Bosnien och Hercegovina samt Montenegro, Serbien och Kosovo (3)) och till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien förvaltas huvudsakligen direkt av delegationerna. Här ingår sedan oktober 2008 den del av stödet som tidigare kanaliserades genom Europeiska byrån för återuppbyggnad. |
| --- | --- |

8.10

Utgifterna för EU:s ekonomiska stöd till potentiella kandidatländer (Albanien, Bosnien och Hercegovina samt Montenegro, Serbien och Kosovo (3)) och till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien förvaltas huvudsakligen direkt av delegationerna. Här ingår sedan oktober 2008 den del av stödet som tidigare kanaliserades genom Europeiska byrån för återuppbyggnad.

| 8.11 | De utgifter som verkställs av generaldirektoratet för humanitärt bistånd förvaltas vid huvudkontoret. Cirka hälften av de anslag som åtaganden har ingåtts för avser enskilda organisationer (direkt central förvaltning) och hälften avser FN-organisationer eller andra internationella organisationer (gemensam förvaltning). |
| --- | --- |

8.11

De utgifter som verkställs av generaldirektoratet för humanitärt bistånd förvaltas vid huvudkontoret. Cirka hälften av de anslag som åtaganden har ingåtts för avser enskilda organisationer (direkt central förvaltning) och hälften avser FN-organisationer eller andra internationella organisationer (gemensam förvaltning).

Revisionens inriktning och omfattning

| 8.12 | Revisionen grundades på följande tre huvudkomponenter:






  a) | Substansgranskning av betalningar gjorda under 2008 med hjälp av ett representativt statistiskt urval bestående av 180 poster (se
  1.1
  och
  1.2
  i
  bilaga 8.1
  ). Urvalet bestod av betalningar till verkställande organ, budgetstödbetalningar och betalningar till förvaltningsfonder och andra betalningar som gjordes direkt av kommissionen på grundval av till exempel kontrakt för bygg- och anläggningsarbeten, tjänster eller leveranser. |
| --- | --- | --- |

8.12

Revisionen grundades på följande tre huvudkomponenter:

a)

Substansgranskning av betalningar gjorda under 2008 med hjälp av ett representativt statistiskt urval bestående av 180 poster (se
  1.1
  och
  1.2
  i
  bilaga 8.1
  ). Urvalet bestod av betalningar till verkställande organ, budgetstödbetalningar och betalningar till förvaltningsfonder och andra betalningar som gjordes direkt av kommissionen på grundval av till exempel kontrakt för bygg- och anläggningsarbeten, tjänster eller leveranser.

| b) | Bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll vid såväl huvudkontoret som delegationerna, inbegripet följande delar av systemet:






  i) | Förhandskontroller av kontrakt och betalningar. |
| --- | --- | --- |

b)

Bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll vid såväl huvudkontoret som delegationerna, inbegripet följande delar av systemet:

i)

Förhandskontroller av kontrakt och betalningar.

| ii) | Förvaltnings- och övervakningsverksamhet. |
| --- | --- |

ii)

Förvaltnings- och övervakningsverksamhet.

| iii) | Externa revisioner. |
| --- | --- |

iii)

Externa revisioner.

| iv) | Internrevisionen. |
| --- | --- |

iv)

Internrevisionen.

| c) | Uppföljning av tidigare DAS-iakttagelser (se
  bilaga 8.2
  ). |
| --- | --- |

c)

Uppföljning av tidigare DAS-iakttagelser (se
  bilaga 8.2
  ).

| 8.13 | Det bör påpekas att revisionsrättens revisorer när det gäller betalningar till FN-organ har svårt att få revisionsrapporter om projektutgifter och nödvändiga styrkande handlingar från FN. Detta gäller trots de åtgärder som kommissionen har vidtagit för att underlätta revisionsrättens revision. |
| --- | --- |

8.13

Det bör påpekas att revisionsrättens revisorer när det gäller betalningar till FN-organ har svårt att få revisionsrapporter om projektutgifter och nödvändiga styrkande handlingar från FN. Detta gäller trots de åtgärder som kommissionen har vidtagit för att underlätta revisionsrättens revision.

| 8.13 | Kommissionen stöder fullt ut revisionsrättens begäran om information från FN-organ inom ramen för det finansiella och administrativa ramavtalet (FAFA, Financial and Administrative Framework Agreement) mellan Europeiska gemenskapen och Förenta nationerna, vilket undertecknades den 29 april 2003. |
| --- | --- |

8.13

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 8.14 | När det gäller politikområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning visade substansgranskningen på en väsentlig felnivå. Resultatet av denna granskning presenteras och analyseras ytterligare i
  bilaga 8.1
  . |
| --- | --- |

8.14

När det gäller politikområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning visade substansgranskningen på en väsentlig felnivå. Resultatet av denna granskning presenteras och analyseras ytterligare i
  bilaga 8.1
  .

| 8.15 | Bland de granskade transaktionerna finns betalningar som kommissionens avdelningar har gjort antingen direkt till uppdragstagare och konsulter eller till verkställande organ. En väsentlig felnivå konstaterades för båda typerna av betalningar. |
| --- | --- |

8.15

Bland de granskade transaktionerna finns betalningar som kommissionens avdelningar har gjort antingen direkt till uppdragstagare och konsulter eller till verkställande organ. En väsentlig felnivå konstaterades för båda typerna av betalningar.

| 8.16 | De viktigaste felen i betalningar från kommissionens avdelningar direkt till uppdragstagare och konsulter var |
| --- | --- |

8.16

De viktigaste felen i betalningar från kommissionens avdelningar direkt till uppdragstagare och konsulter var

8.16

| a) | kvantifierbara fel avseende stödberättigande (t.ex. moms och andra skatter och viktiga villkor som inte var uppfyllda), |
| --- | --- |

a)

kvantifierbara fel avseende stödberättigande (t.ex. moms och andra skatter och viktiga villkor som inte var uppfyllda),

| a) | När det gäller ett av revisionsrättens exempel anser kommissionen att det inte kan betecknas som ett kvantifierbart fel enbart på grundval av att de formella kraven i kontraktet inte iakttogs. |
| --- | --- |

a)

| b) | kvantifierbara fel avseende riktighet (t.ex. räknefel, bland annat avseende budgetstödbetalningar), |
| --- | --- |

b)

kvantifierbara fel avseende riktighet (t.ex. räknefel, bland annat avseende budgetstödbetalningar),

| c) | icke kvantifierbara fel avseende regelefterlevnad (t.ex. att tidsfrister inte hade hållits, att viktiga styrkande handlingar saknades, att det förekom oriktigheter vid upphandlingsförfaranden). |
| --- | --- |

c)

icke kvantifierbara fel avseende regelefterlevnad (t.ex. att tidsfrister inte hade hållits, att viktiga styrkande handlingar saknades, att det förekom oriktigheter vid upphandlingsförfaranden).

| c) | Beträffande iakttagandet av tidsfrister för betalningar har kommissionen ibland inte meddelat uppdragstagare om att betalningar vid misstanke om finansiella oegentligheter hållits inne – med tanke på sund ekonomisk förvaltning – medan utredningar pågick. |
| --- | --- |

c)

| 8.17 | De fel som påträffades när det gäller de verkställande organen var huvudsakligen |
| --- | --- |

8.17

De fel som påträffades när det gäller de verkställande organen var huvudsakligen

8.17

| a) | kvantifierbara fel avseende stödberättigande (icke stödberättigande utgifter i projektens kostnadsredovisningar och oriktigheter i förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt, |
| --- | --- |

a)

kvantifierbara fel avseende stödberättigande (icke stödberättigande utgifter i projektens kostnadsredovisningar och oriktigheter i förfarandena för upphandling och tilldelning av kontrakt,

| a) | Kommissionen instämmer inte i att revisionsrätten klassificerar ett fall som rörde en oegentlighet från en underentreprenörs sida som ett kvantifierbart fel avseende stödberättigande. Kommissionen beslutade med fullständig kännedom och efter noggrann bedömning av situationen att gå vidare men med reducerad betalning i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 81, 113 och 119 i budgetförordningen. Detta inverkar på bilaga 8.1 både i fråga om nivån på de transaktioner som påverkats av fel och den allmänna felandel som anges.

  De obligatoriska redovisningsrevisioner före slutbetalningar som ska genomföras i enlighet med kommissionens kontrollsystem ger kommissionen möjlighet att upptäcka och under ett senare räkenskapsår rätta till de fel avseende förskott/förhandsfinansiering som revisionsrätten finner. |
| --- | --- |

a)

De obligatoriska redovisningsrevisioner före slutbetalningar som ska genomföras i enlighet med kommissionens kontrollsystem ger kommissionen möjlighet att upptäcka och under ett senare räkenskapsår rätta till de fel avseende förskott/förhandsfinansiering som revisionsrätten finner.

| b) | ett kvantifierbart fel avseende riktighet (felaktig valutakurs). |
| --- | --- |

b)

ett kvantifierbart fel avseende riktighet (felaktig valutakurs).

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

System som gäller transaktionernas korrekthet

| 8.18 | De system som revisionsrätten har bedömt med avseende på transaktionernas korrekthet innefattar förhandskontroller av betalningar och kontrakt (utifrån resultatet av substansgranskningen), förvaltnings- och övervakningsåtgärder, systemet med externa revisioner och efterhandskontroller, och internrevisionen. Den samlade bedömningen av systemen för övervakning och kontroll är att systemen är delvis ändamålsenliga vid alla generaldirektorat (se
  del 2
  i
  bilaga 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.18

De system som revisionsrätten har bedömt med avseende på transaktionernas korrekthet innefattar förhandskontroller av betalningar och kontrakt (utifrån resultatet av substansgranskningen), förvaltnings- och övervakningsåtgärder, systemet med externa revisioner och efterhandskontroller, och internrevisionen. Den samlade bedömningen av systemen för övervakning och kontroll är att systemen är delvis ändamålsenliga vid alla generaldirektorat (se
  del 2
  i
  bilaga 8.1
  ).

| 8.18 | Kommissionen anser att kontrollen av politikområdet bistånd till tredje land, utvecklingssamarbete och utvidgning har förbättrats avsevärt jämfört med tidigare år (och revisionsrättens rekommendationer under de senaste åren har genomförts). EuropeAids förhandskontroller har till exempel förstärkts avsevärt under denna period, särskilt i fråga om (förhands- och efterhands-)revisioner, vid vilka nya standardriktlinjer, it-system och metoder har börjat användas efter 2007. Genom kommissionens egna efterhandskontroller (inom EuropeAid och generaldirektoratet för humanitärt bistånd) bekräftas en mycket låg kvarstående felnivå vid slutbetalning/avslutande av projekt. |
| --- | --- |

8.18

| 8.19 | Utöver detta analyserade revisionsrätten på grundval av sitt granskningsarbete ändamålsenligheten hos det gemensamma informationssystemet Cris. Detta är ett viktigt verktyg för EuropeAid, generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för utvidgning, både vid huvudkontoren och vid delegationerna, i förvaltningen av de utgifter som de ansvarar för. |
| --- | --- |

8.19

Utöver detta analyserade revisionsrätten på grundval av sitt granskningsarbete ändamålsenligheten hos det gemensamma informationssystemet Cris. Detta är ett viktigt verktyg för EuropeAid, generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för utvidgning, både vid huvudkontoren och vid delegationerna, i förvaltningen av de utgifter som de ansvarar för.

EuropeAid

| 8.20 | EuropeAid förvaltar både utgifter som finansieras genom EU:s budget och utgifter som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonderna. En mer detaljerad bedömning av ändamålsenligheten i kontrollsystemen redovisas i en separat rapport om den verksamhet som finansieras genom sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) som offentliggörs tillsammans med denna årsrapport. |
| --- | --- |

8.20

EuropeAid förvaltar både utgifter som finansieras genom EU:s budget och utgifter som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonderna. En mer detaljerad bedömning av ändamålsenligheten i kontrollsystemen redovisas i en separat rapport om den verksamhet som finansieras genom sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) som offentliggörs tillsammans med denna årsrapport.

| 8.21 | Revisionsrätten konstaterade att EuropeAid har fortsatt att förbättra sina system för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

8.21

Revisionsrätten konstaterade att EuropeAid har fortsatt att förbättra sina system för övervakning och kontroll.

| 8.22 | När det gäller förhandskontrollerna konstaterades dock följande brister: |
| --- | --- |

8.22

När det gäller förhandskontrollerna konstaterades dock följande brister:

8.22

| a) | Verkningslösa och otillräckliga förebyggande kontroller vid kommissionens avdelningar (revisorerna träffade på fall där betalningar hade verkställts trots att viktiga styrkande handlingar saknades och fall av oriktigheter vid de förfaranden för upphandling och tilldelning av kontrakt som kommissionens avdelningar hade genomfört). |
| --- | --- |

a)

Verkningslösa och otillräckliga förebyggande kontroller vid kommissionens avdelningar (revisorerna träffade på fall där betalningar hade verkställts trots att viktiga styrkande handlingar saknades och fall av oriktigheter vid de förfaranden för upphandling och tilldelning av kontrakt som kommissionens avdelningar hade genomfört).

| b) | Otillräcklig övervakning av och otillräckligt stöd till de organisationer som ansvarade för genomförandet av EU-finansierade projekt (t.ex. är det vid de organisationer som ansvarar för genomförandet av EU-finansierade projekt inte alltid tydligt vilka redovisningsprinciper som ska användas för de obligatoriska finansiella rapporterna). |
| --- | --- |

b)

Otillräcklig övervakning av och otillräckligt stöd till de organisationer som ansvarade för genomförandet av EU-finansierade projekt (t.ex. är det vid de organisationer som ansvarar för genomförandet av EU-finansierade projekt inte alltid tydligt vilka redovisningsprinciper som ska användas för de obligatoriska finansiella rapporterna).

| b) | Stödet till de organisationer som ansvarar för genomförandet av EU-finansierade projekt är betydande och innefattar tillhandahållande av tryckta riktlinjer, en välskött webbplats med EuropeAids finanser och kontrakt, utbildning på fältet och rådgivning på plats från personal som arbetar med finansiering och kontrakt vid delegationerna. För det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet erbjöds till exempel 29 dagar med utbildning om finansiering och kontrakt 2008 på fältet, och 76 % (151) av platserna (inalles 200) besattes av personal från fackministerier samt projektpersonal.

  Stöd till ekonomisk förvaltning, övervakning och utbildningsbehov kan alltid byggas ut ytterligare och förbättras. En uppsättning verktyg för ekonomisk förvaltning avsedd för genomförandeorganisationer är under utarbetande och bör vara färdig 2010. |
| --- | --- |

b)

Stöd till ekonomisk förvaltning, övervakning och utbildningsbehov kan alltid byggas ut ytterligare och förbättras. En uppsättning verktyg för ekonomisk förvaltning avsedd för genomförandeorganisationer är under utarbetande och bör vara färdig 2010.

| c) | Brister i rutinerna för kontroll av att betalningsvillkor uppfylls vid betalningar av budgetstöd. |
| --- | --- |

c)

Brister i rutinerna för kontroll av att betalningsvillkor uppfylls vid betalningar av budgetstöd.

| c) | Kommissionen arbetar för att man i alla dess avdelningar ska vara medveten om nödvändigheten av att sörja för ett mer strukturerat och formellt tillvägagångssätt vid bedömning av betalning av budgetstöd. I februari 2009 förstärkte kommissionen finansieringspersonalens och kontraktspersonalens verifieringsroll vid godkännande av betalningar. |
| --- | --- |

c)

| 8.23 | När det gäller användningen av externa revisioner, vilket är en av de viktigaste komponenterna av EuropeAids internkontroll, konstaterade revisionsrätten att rutinerna hade förbättrats. Revisionsrätten anser dock att dessa kontroller som helhet fortfarande är endast delvis ändamålsenliga. Dessutom konstaterades att riskhanteringsprocessen var endast delvis ändamålsenlig. |
| --- | --- |

8.23

När det gäller användningen av externa revisioner, vilket är en av de viktigaste komponenterna av EuropeAids internkontroll, konstaterade revisionsrätten att rutinerna hade förbättrats. Revisionsrätten anser dock att dessa kontroller som helhet fortfarande är endast delvis ändamålsenliga. Dessutom konstaterades att riskhanteringsprocessen var endast delvis ändamålsenlig.

| 8.23 | Väsentliga framsteg har gjorts inom revisionsmetoderna sedan 2007, och många av de reformer som genomförts nyligen kommer att medföra ytterligare fördelar med tiden, till exempel när alla revisionsresultat grundar sig på standardriktlinjerna från 2007.

  Kommissionen fortsätter sina insatser för att öka medvetenheten inom riskhanteringsprocessen. Riskhantering var en prioriterad standard för internkontroll under 2008, och många utbildningar ägde rum vid huvudkontoret och i alla regioner som får externt bistånd. Ytterligare förbättringar av utbildningen planeras för riskhanteringsarbetet under 2010 inklusive webbaserad inlärning. |
| --- | --- |

8.23

Kommissionen fortsätter sina insatser för att öka medvetenheten inom riskhanteringsprocessen. Riskhantering var en prioriterad standard för internkontroll under 2008, och många utbildningar ägde rum vid huvudkontoret och i alla regioner som får externt bistånd. Ytterligare förbättringar av utbildningen planeras för riskhanteringsarbetet under 2010 inklusive webbaserad inlärning.

| 8.24 | De brister som kvarstod 2008 gällde framför allt inkonsekvenser och brister i den årliga revisionsplanen, i revisionsmodulen i Cris och i den övergripande övervakningen av resultatet av utförda revisioner. Bristerna tog sig uttryck i bland annat |
| --- | --- |

8.24

De brister som kvarstod 2008 gällde framför allt inkonsekvenser och brister i den årliga revisionsplanen, i revisionsmodulen i Cris och i den övergripande övervakningen av resultatet av utförda revisioner. Bristerna tog sig uttryck i bland annat

| 8.24 | På grundval av vunna erfarenheter reviderades under 2008 metoderna i den årliga revisionsplanen avsevärt för räkenskapsåret 2009 och håller på att revideras ytterligare för räkenskapsåret 2010. Sedan 2007 har revisionen inom ramen för det gemensamma systemet för information inom Relex (Cris, Common Relex Information System) genomgått en genomgripande utveckling. |
| --- | --- |

8.24

| a) | en låg genomförandegrad i förhållande till den årliga revisionsplanen, |
| --- | --- |

a)

en låg genomförandegrad i förhållande till den årliga revisionsplanen,

| a) | Antalet slutförda revisioner under ett år har stadigt ökat under senare år. Under 2008 slutfördes totalt 455 revisioner, vilket utgör en ökning med 35 % jämfört med antalet slutförda revisioner under 2007 (337).

  Tidpunkten för flertalet revisioner måste dock avspegla genomförandetakten i projektverksamheten. |
| --- | --- |

a)

Tidpunkten för flertalet revisioner måste dock avspegla genomförandetakten i projektverksamheten.

| b) | ofullständig information i revisionsmodulen i Cris, |
| --- | --- |

b)

ofullständig information i revisionsmodulen i Cris,

| b) | 2008 var det första året med obligatorisk användning av Cris-Audit, och på det hela taget har resultaten varit mycket positiva. Kommissionen erkänner dock att det fordras framsteg i fråga om inmatning av dokument i tid. |
| --- | --- |

b)

| c) | oförenliga resultat av olika utförda granskningar, och brist på analys av resultaten. |
| --- | --- |

c)

oförenliga resultat av olika utförda granskningar, och brist på analys av resultaten.

| c) | För närvarande pågår en omfattande analys av revisionsresultat med inriktning på revisioner som avtalats enligt systemet med ramkontrakt. |
| --- | --- |

c)

Generaldirektoratet för yttre förbindelser

| 8.25 | Revisionsrätten gjorde en noggrann bedömning av de system för övervakning och kontroll vid generaldirektoratet för yttre förbindelser som ska garantera transaktionernas korrekthet. Stora brister påträffades i efterhandskontrollerna. Exempelvis planerades när det gäller efterhandskontroller tre kontroller på plats men endast två genomfördes, och ingen av sex planerade externa revisioner genomfördes. |
| --- | --- |

8.25

Revisionsrätten gjorde en noggrann bedömning av de system för övervakning och kontroll vid generaldirektoratet för yttre förbindelser som ska garantera transaktionernas korrekthet. Stora brister påträffades i efterhandskontrollerna. Exempelvis planerades när det gäller efterhandskontroller tre kontroller på plats men endast två genomfördes, och ingen av sex planerade externa revisioner genomfördes.

| 8.25 | Kommissionen anser att efterhandskontroller bör spela en mer betydande roll under 2009 med tanke på ökad säkerhet för generaldirektoratet för yttre förbindelser mot bakgrund av den större budgeten. Genomförandet av planeringen kommer att övervakas noga under 2009 och användningen av resultaten av revisioner och kontroller kommer att optimeras. |
| --- | --- |

8.25

| 8.26 | Analysen visade också på brister i den ekonomiska förvaltningen och övervakningen av finansiell information om projekten. Exempelvis använder kommissionens delegationer EuropeAids system för förvaltningsinformation – Cris – för att hantera finansiell information om delegerade projekt inom generaldirektoratet för yttre förbindelser (stabilitetsinstrument). Det finns dock ingen automatisk samordning med huvudkontorets uppföljning av budgeten som görs separat med hjälp av kalkylblad som hämtas ur ABAC. Detta kan resultera i avvikelser i förvaltningsinformationen. |
| --- | --- |

8.26

Analysen visade också på brister i den ekonomiska förvaltningen och övervakningen av finansiell information om projekten. Exempelvis använder kommissionens delegationer EuropeAids system för förvaltningsinformation – Cris – för att hantera finansiell information om delegerade projekt inom generaldirektoratet för yttre förbindelser (stabilitetsinstrument). Det finns dock ingen automatisk samordning med huvudkontorets uppföljning av budgeten som görs separat med hjälp av kalkylblad som hämtas ur ABAC. Detta kan resultera i avvikelser i förvaltningsinformationen.

Generaldirektoratet för utvidgning

| 8.27 | Enligt revisionsrättens samlade bedömning var systemen endast delvis ändamålsenliga på grund av de brister som upptäcktes i generaldirektoratets internrevisionsenheter och i dess efterhandskontroller. Internrevisionsenhetens arbetsplan baserades på en riskbedömning, men dess fleråriga program var inte tillräckligt utvecklad. Mot bakgrund av den ökande anslagsvolymen betonar revisionsrätten vidare vikten av att det finns en särskild strategi för efterhandskontroller av centralt förvaltade projekt, såsom anges i den årliga förvaltningsplanen för 2008. Revisionsrätten konstaterade att förhandskontrollerna är tillräckligt ändamålsenliga. |
| --- | --- |

8.27

Enligt revisionsrättens samlade bedömning var systemen endast delvis ändamålsenliga på grund av de brister som upptäcktes i generaldirektoratets internrevisionsenheter och i dess efterhandskontroller. Internrevisionsenhetens arbetsplan baserades på en riskbedömning, men dess fleråriga program var inte tillräckligt utvecklad. Mot bakgrund av den ökande anslagsvolymen betonar revisionsrätten vidare vikten av att det finns en särskild strategi för efterhandskontroller av centralt förvaltade projekt, såsom anges i den årliga förvaltningsplanen för 2008. Revisionsrätten konstaterade att förhandskontrollerna är tillräckligt ändamålsenliga.

| 8.27 | Kommissionen instämmer inte helt i revisionsrättens bedömning av effektiviteten i systemen för efterhandskontroll och efterhandsrevision om man tar hänsyn till att förbättringar har införts.

  Generaldirektoratet för utvidgnings snabbt föränderliga verksamhetsfält försvårar internrevisionsenhetens fleråriga planering, och därför krävs ständiga justeringar.


  I början av 2009 antog generaldirektoratet för utvidgning en omfattande kontrollstrategi som omfattar samtliga förvaltningsmetoder, inklusive centraliserad förvaltning. Generaldirektoratet överväger att införa en särskild policy för efterhandskontroller i centraliserad förvaltning. Policyn baseras på erfarenheterna från en pilotåtgärd som genomfördes 2008 och hänsyn tas till lönsamhetsöverväganden. |
| --- | --- |

8.27

Generaldirektoratet för utvidgnings snabbt föränderliga verksamhetsfält försvårar internrevisionsenhetens fleråriga planering, och därför krävs ständiga justeringar.

I början av 2009 antog generaldirektoratet för utvidgning en omfattande kontrollstrategi som omfattar samtliga förvaltningsmetoder, inklusive centraliserad förvaltning. Generaldirektoratet överväger att införa en särskild policy för efterhandskontroller i centraliserad förvaltning. Policyn baseras på erfarenheterna från en pilotåtgärd som genomfördes 2008 och hänsyn tas till lönsamhetsöverväganden.

| 8.28 | Betydande brister kvarstår också när det gäller potentiella oriktigheter i förvaltningen av Pharemedel vid två verkställande organ i Bulgarien. Revisionsrätten vidhåller sin bedömning att nyckelinternkontrollerna vid de nationella förvaltningarna i Bulgarien är endast delvis ändamålsenliga (se
  bilaga 8.2
  ). |
| --- | --- |

8.28

Betydande brister kvarstår också när det gäller potentiella oriktigheter i förvaltningen av Pharemedel vid två verkställande organ i Bulgarien. Revisionsrätten vidhåller sin bedömning att nyckelinternkontrollerna vid de nationella förvaltningarna i Bulgarien är endast delvis ändamålsenliga (se
  bilaga 8.2
  ).

| 8.28 | Eftersom ett antal systembrister upptäckts, drog kommissionen in alla betalningar från och med slutet av februari 2008 och drog in ackrediteringen för de båda berörda organen i juli 2008. Även om systembrister kvarstår, finns det inte längre någon möjlighet att ingå oriktiga kontrakt, eftersom tecknande av kontrakt som avser Pharemedel är avslutat. |
| --- | --- |

8.28

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd

| 8.29 | Internrevisionsenheten inrättades 2008 (tidigare utförde EuropeAids internrevisionsenhet detta arbete även vid generaldirektoratet för humanitärt bistånd). År 2008 var ett övergångsår för internrevisionsenheten, och man bör kunna dra full nytta av den nya organisationen från och med 2009. |
| --- | --- |

8.29

Internrevisionsenheten inrättades 2008 (tidigare utförde EuropeAids internrevisionsenhet detta arbete även vid generaldirektoratet för humanitärt bistånd). År 2008 var ett övergångsår för internrevisionsenheten, och man bör kunna dra full nytta av den nya organisationen från och med 2009.

| 8.30 | När det gäller systemet med externa revisioner, och särskilt generaldirektoratets revisionsstrategi, noterar revisionsrätten ansträngningarna att öka andelen projekt som granskas på fältet. |
| --- | --- |

8.30

När det gäller systemet med externa revisioner, och särskilt generaldirektoratets revisionsstrategi, noterar revisionsrätten ansträngningarna att öka andelen projekt som granskas på fältet.

Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris)

| 8.31 | Vid transaktionsgranskningen framkom att uppgifterna i Cris inte alltid är helt korrekta. Revisorerna upptäckte felklassificerade betalningar och åtaganden (det gällde till exempel uppgifter om projekt och/eller kontrakt där landskoden i inte hade registrerats korrekt i Cris). Andra fel skulle kunna påverka tillförlitligheten i kommissionens årsredovisning (till exempel fel som gäller utgångsdatum för bankgarantier och förvaltningsmetoder för projekt/kontrakt). |
| --- | --- |

8.31

Vid transaktionsgranskningen framkom att uppgifterna i Cris inte alltid är helt korrekta. Revisorerna upptäckte felklassificerade betalningar och åtaganden (det gällde till exempel uppgifter om projekt och/eller kontrakt där landskoden i inte hade registrerats korrekt i Cris). Andra fel skulle kunna påverka tillförlitligheten i kommissionens årsredovisning (till exempel fel som gäller utgångsdatum för bankgarantier och förvaltningsmetoder för projekt/kontrakt).

| 8.31 | Ett antal åtgärder pågår för att öka kvaliteten på uppgifterna i Cris. För det första är tydliga, bättre dokumenterade regler för införande av uppgifter under utarbetande, och Cris-systemet ses över och utvecklas regelbundet. För det andra pågår det insatser för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som redan finns i systemet, inklusive en revision av uppgiftskvalitet (för att identifiera grundläggande orsaker), utrensning av uppgifter och övervakning av uppgiftskvaliteten för att ge en ständig överblick över läget i fråga om uppgiftskvalitet. |
| --- | --- |

8.31

| 8.32 | Revisorerna konstaterade vidare att de som använde systemet ofta ställs inför tekniska begränsningar som kan inverka på korrektheten i de behandlade transaktionerna (betalningar gjordes ofta efter den fastställda tidsfristen på grund av att systemet inte var tillgängligt). |
| --- | --- |

8.32

Revisorerna konstaterade vidare att de som använde systemet ofta ställs inför tekniska begränsningar som kan inverka på korrektheten i de behandlade transaktionerna (betalningar gjordes ofta efter den fastställda tidsfristen på grund av att systemet inte var tillgängligt).

| 8.32 | Cris var inte tillgängligt under vissa perioder 2008 mestadels beroende på de tekniska kraven vid integreringen av Europeiska utvecklingsfondens räkenskaper med kommissionens centrala redovisningssystem i februari 2009, som var en engångsföreteelse. Ett antal åtgärder har emellertid sedan dess vidtagits för att minska de perioder då Cris inte är tillgängligt. |
| --- | --- |

8.32

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 8.33 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

8.33

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning innehöll väsentliga fel.

| 8.33 | Kommissionen har utformat sina kontroller så att de omfattar de fleråriga projektens hela livscykel. Revisionsrätten arbetar på årsbasis och samlar alla fel som hittats under ett särskilt år. Flertalet av den typ av finansiella fel som identifieras av revisionsrätten skulle även hittas av kommissionen vid normala förhandskontroller och rättas vid ett efterföljande räkenskapsår innan räkenskaperna för projektet är avslutade, varvid nivån avseende de kvarstående felen är låg. |
| --- | --- |

8.33

| 8.34 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta. |
| --- | --- |

8.34

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta.

| 8.34 | Kommissionen anser att kontrollen av politikområdet bistånd till tredje land, utvecklingssamarbete och utvidgning har förbättrats avsevärt jämfört med tidigare år (och revisionsrättens rekommendationer de gångna åren har genomförts). Många av de väsentliga elementen i de viktigaste kontrollsystemen har bedömts vara effektiva. |
| --- | --- |

8.34

Rekommendationer

| 8.35 | Revisionsrätten ger följande rekommendationer: |
| --- | --- |

8.35

Revisionsrätten ger följande rekommendationer:

8.35

| a) | Åtgärder bör vidtas för att göra kommissionens system för förhandskontroller av betalningar och kontrakt mer ändamålsenligt (EuropeAid och generaldirektoratet för yttre förbindelser). |
| --- | --- |

a)

Åtgärder bör vidtas för att göra kommissionens system för förhandskontroller av betalningar och kontrakt mer ändamålsenligt (EuropeAid och generaldirektoratet för yttre förbindelser).

| a) | Kommissionen instämmer inte helt i revisionsrättens bedömning av hur effektiva förhandskontrollerna har varit när det gäller EuropeAid om man tar hänsyn till att förbättringar har införts. Kommissionen erkänner emellertid att ytterligare arbete med uppbyggnaden av kontrollsystemen för verksamhetsområdet bistånd till tredje land behövs som ett led i kommissionens pågående insatser för att förbättra det övergripande systemet för internkontroll. Med tanke på detta och i anslutning till kommissionens arbete med acceptabel risk för fel kommer EuropeAid att inleda en översyn av sin kontrollstrategi 2010.

  Kommissionen instämmer i att beroendet av förhandskontroller i generaldirektoratet för yttre förbindelser bör dokumenteras bättre. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen instämmer i att beroendet av förhandskontroller i generaldirektoratet för yttre förbindelser bör dokumenteras bättre.

| b) | De organisationer som genomför EU-finansierade projekt bör få ytterligare stöd och övervakas närmare. |
| --- | --- |

b)

De organisationer som genomför EU-finansierade projekt bör få ytterligare stöd och övervakas närmare.

| b) | Kommissionen erkänner att stödet till den ekonomiska förvaltningen samt övervakningen behöver byggas ut och förbättras ytterligare. En uppsättning verktyg för ekonomisk förvaltning avsedd för genomförandeorganisationer är under utarbetande och bör vara färdig 2010. |
| --- | --- |

b)

| c) | Revisioner och efterhandskontroller bör planeras på ett mer realistiskt sätt, med hänsyn till vilka resurser som finns tillgängliga, så att planerna kan fullföljas korrekt. |
| --- | --- |

c)

Revisioner och efterhandskontroller bör planeras på ett mer realistiskt sätt, med hänsyn till vilka resurser som finns tillgängliga, så att planerna kan fullföljas korrekt.

| c) | Kommissonens huvudkontor kommer att fortsätta att bistå ledare för revisionsuppdrag – i synnerhet i delegationer – för att förbättra deras revisionsplanering. I samband med utarbetandet av den årliga revisionsplanen 2009 har delegationerna uppmanats att särskilt uppmärksamma tillgången på resurser.

  De årliga målen för efterhandskontroller av transaktioner uppnås varje år. |
| --- | --- |

c)

De årliga målen för efterhandskontroller av transaktioner uppnås varje år.

| d) | Genomförandet av planerade revisioner och efterhandskontroller bör följas upp noggrant så att eventuella avvikelser snabbt kan påvisas och åtgärdas. |
| --- | --- |

d)

Genomförandet av planerade revisioner och efterhandskontroller bör följas upp noggrant så att eventuella avvikelser snabbt kan påvisas och åtgärdas.

| d) | Genomförandet av den årliga planeringen kommer att övervakas noga under 2009, och användningen av resultaten av revisioner och kontroller kommer att optimeras. |
| --- | --- |

d)

| e) | Resultatet av utförda revisioner och efterhandskontroller bör redovisas riktigt och analyseras systematiskt. |
| --- | --- |

e)

Resultatet av utförda revisioner och efterhandskontroller bör redovisas riktigt och analyseras systematiskt.

| e) | Kommissionen planerar förbättringar av Cris för att möjliggöra förbättrad analys av revisionsuppgifter. |
| --- | --- |

e)

| f) | En mer utvecklad strategi för efterhandsrevision vid central förvaltning bör antas och genomföras (generaldirektoratet för utvidgning). |
| --- | --- |

f)

En mer utvecklad strategi för efterhandsrevision vid central förvaltning bör antas och genomföras (generaldirektoratet för utvidgning).

| f) | I början av 2009 antog generaldirektoratet för utvidgning en omfattande kontrollstrategi som omfattar samtliga förvaltningsmetoder, inklusive centraliserad förvaltning. Generaldirektoratet överväger att införa en särskild policy för efterhandskontroller i centraliserad förvaltning. Policyn baseras på erfarenheterna från en pilotåtgärd som genomfördes 2008 och hänsyn tas till lönsamhetsöverväganden. |
| --- | --- |

f)

| 8.36 | Revisionsrätten rekommenderar också att lämpliga åtgärder vidtas och genomförs för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som registreras i de olika informationssystem som kommissionens avdelningar har till sitt förfogande. |
| --- | --- |

8.36

Revisionsrätten rekommenderar också att lämpliga åtgärder vidtas och genomförs för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som registreras i de olika informationssystem som kommissionens avdelningar har till sitt förfogande.

| 8.36 | Ett antal åtgärder pågår för att öka kvaliteten på uppgifterna i Cris. För det första är tydliga, bättre dokumenterade regler för införande av uppgifter under utarbetande, och Cris-systemet ses över och utvecklas regelbundet. För det andra pågår det insatser för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som redan finns i systemet. |
| --- | --- |

8.36

| 8.37 | Revisionsrätten rekommenderar vidare att man fullföljer de ansträngningar som gjorts hittills när det gäller budgetstödbetalningar för att införa resultatindikatorer som är mer inriktade på output och utfall. |
| --- | --- |

8.37

Revisionsrätten rekommenderar vidare att man fullföljer de ansträngningar som gjorts hittills när det gäller budgetstödbetalningar för att införa resultatindikatorer som är mer inriktade på output och utfall.

| 8.37 | Kommissionen kommer att använda större precision vid utformning och mätning av indikatorer vid budgetstödinsatser. Riktlinjerna för allmänt budgetstöd revideras för närvarande för att förbättra utformning och bedömning av villkor för stödberättigande och specifika resultatorienterade indikatorer för att uppnå ett noggrannare, resultatorienterat arbetssätt, varvid process-, genomförande- och resultatindikatorer används. |
| --- | --- |

8.37

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER SOM INTE AVSER REVISIONSFÖRKLARINGEN

Uppföljningsgranskning av särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet

Inledning

| 8.38 | I augusti 2006 offentliggjorde revisionsrätten särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet (4). Eftersom Medaförordningen skulle upphöra att gälla 2006 gällde revisionsrättens rekommendationer det nya europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet som trädde i kraft 2007. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att |
| --- | --- |

8.38

I augusti 2006 offentliggjorde revisionsrätten särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet (4). Eftersom Medaförordningen skulle upphöra att gälla 2006 gällde revisionsrättens rekommendationer det nya europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet som trädde i kraft 2007. Revisionsrätten rekommenderade kommissionen att

| 8.38 | Kommissionen har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för att följa upp rekommendationerna i Särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet. |
| --- | --- |

8.38

| — | garantera en smidig och snabb övergång till de nya landsspecifika programmen så att negativa konsekvenser för det framtida genomförandet undviks, |
| --- | --- |

—

garantera en smidig och snabb övergång till de nya landsspecifika programmen så att negativa konsekvenser för det framtida genomförandet undviks,

| — | tydligare fastställa sina strategiska mål i de nya landsspecifika programplaneringsdokumenten och fastställa lämpliga indikatorer så att effekterna kan övervakas och utvärderas bättre, |
| --- | --- |

—

tydligare fastställa sina strategiska mål i de nya landsspecifika programplaneringsdokumenten och fastställa lämpliga indikatorer så att effekterna kan övervakas och utvärderas bättre,

| — | fortsätta att inrikta stödet på ett begränsat antal interventionsområden så att samstämdhet garanteras och programmen blir hanterbara, |
| --- | --- |

—

fortsätta att inrikta stödet på ett begränsat antal interventionsområden så att samstämdhet garanteras och programmen blir hanterbara,

| — | fortsätta att söka efter bästa praxis för projektförvaltningen så att förseningar undviks. |
| --- | --- |

—

fortsätta att söka efter bästa praxis för projektförvaltningen så att förseningar undviks.

| 8.39 | Europaparlamentet och Europeiska rådet antog revisionsrättens rekommendationer. Den myndighet som beviljar ansvarsfrihet lyfte i tillägg fram frågor om synligheten när det gäller EU-finansierade åtgärder, och påpekade att planeringen och genomförandet av det nya instrumentet behövde förbättras. |
| --- | --- |

8.39

Europaparlamentet och Europeiska rådet antog revisionsrättens rekommendationer. Den myndighet som beviljar ansvarsfrihet lyfte i tillägg fram frågor om synligheten när det gäller EU-finansierade åtgärder, och påpekade att planeringen och genomförandet av det nya instrumentet behövde förbättras.

Uppföljning av rekommendationerna

| 8.40 | Kommissionen utarbetade landrapporter, handlingsplaner och tillhörande strategiplaneringsdokument i tid. Flödet av finansiellt stöd från EU förblev opåverkat under övergången från det gamla instrumentet (Meda) till det nya (det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, ENPI). För åren 2007 och 2008 var både åtagandena och utbetalningarna (för Meda och ENPI tillsammans) till och med högre än under de föregående åren i genomsnitt. |
| --- | --- |

8.40

Kommissionen utarbetade landrapporter, handlingsplaner och tillhörande strategiplaneringsdokument i tid. Flödet av finansiellt stöd från EU förblev opåverkat under övergången från det gamla instrumentet (Meda) till det nya (det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, ENPI). För åren 2007 och 2008 var både åtagandena och utbetalningarna (för Meda och ENPI tillsammans) till och med högre än under de föregående åren i genomsnitt.

| 8.41 | I strategiplaneringsdokumenten ingick väl genomtänkta strategiska mål som låg i linje med ländernas handlingsplaner men som i de flesta fall beskrevs i allmänna termer vilket gjorde det svårare att bedöma effekten av EU-finansieringen i slutet av den period som fastställts i strategidokumenten. Kvaliteten på resultatindikatorerna på detta område varierade betydligt mellan olika länder. Baskraven och målen i förhållande till indikatorerna hade i allmänhet inte definierats i strategidokumenten. |
| --- | --- |

8.41

I strategiplaneringsdokumenten ingick väl genomtänkta strategiska mål som låg i linje med ländernas handlingsplaner men som i de flesta fall beskrevs i allmänna termer vilket gjorde det svårare att bedöma effekten av EU-finansieringen i slutet av den period som fastställts i strategidokumenten. Kvaliteten på resultatindikatorerna på detta område varierade betydligt mellan olika länder. Baskraven och målen i förhållande till indikatorerna hade i allmänhet inte definierats i strategidokumenten.

| 8.41 | Se svaret på 8.46. |
| --- | --- |

8.41

| 8.42 | Kommissionen har koncentrerat sitt stöd till ett begränsat antal interventionsområden. Interventionsområdena har anpassats utifrån bedömningen av varje mottagarlands behov. Kommissionen har också varit angelägen om att fortsätta stödja specifika områden eller till och med bibehålla sektorprogrammen inom det nya instrumentet ENPI. Kommissionen har även gett stöd till ett antal högprioriterade områden som är gemensamma för de flesta av mottagarländerna. |
| --- | --- |

8.42

Kommissionen har koncentrerat sitt stöd till ett begränsat antal interventionsområden. Interventionsområdena har anpassats utifrån bedömningen av varje mottagarlands behov. Kommissionen har också varit angelägen om att fortsätta stödja specifika områden eller till och med bibehålla sektorprogrammen inom det nya instrumentet ENPI. Kommissionen har även gett stöd till ett antal högprioriterade områden som är gemensamma för de flesta av mottagarländerna.

| 8.43 | Kommissionen har följt bestämmelserna i förordningen om upprättandet av Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet vilket har ökat insynen i den EU-finansiering som kanaliseras genom internationella förvaltningsfonder. Två uttömmande utvärderingsrapporter har nyligen utarbetats om det bistånd som kommissionen ger genom utvecklingsbanker, genom Europeiska investeringsbanken och genom olika FN-organ. Utvärderingsenheten (5)anlitade externa konsulter som skulle utarbeta rapporterna med syftet att bedöma mervärdet av att använda dessa kanaler för biståndet. |
| --- | --- |

8.43

Kommissionen har följt bestämmelserna i förordningen om upprättandet av Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet vilket har ökat insynen i den EU-finansiering som kanaliseras genom internationella förvaltningsfonder. Två uttömmande utvärderingsrapporter har nyligen utarbetats om det bistånd som kommissionen ger genom utvecklingsbanker, genom Europeiska investeringsbanken och genom olika FN-organ. Utvärderingsenheten (5)anlitade externa konsulter som skulle utarbeta rapporterna med syftet att bedöma mervärdet av att använda dessa kanaler för biståndet.

| 8.44 | Under 2008 upprättade kommissionen en handbok om kommunikation och synliggörande. Särskilda överenskommelser om kommunikation, synliggörande och rapportering ingicks också med FN och Världsbanken 2006. |
| --- | --- |

8.44

Under 2008 upprättade kommissionen en handbok om kommunikation och synliggörande. Särskilda överenskommelser om kommunikation, synliggörande och rapportering ingicks också med FN och Världsbanken 2006.

| 8.45 | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att genomföra de flesta av rekommendationerna i rapporten om halvtidsutvärderingen av Meda II. Den slutliga utvärderingsrapporten som väntades i mitten av 2008 kommer dock inte att vara klar förrän i slutet av 2009. |
| --- | --- |

8.45

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att genomföra de flesta av rekommendationerna i rapporten om halvtidsutvärderingen av Meda II. Den slutliga utvärderingsrapporten som väntades i mitten av 2008 kommer dock inte att vara klar förrän i slutet av 2009.

| 8.45 | Se svaret på 8.46. |
| --- | --- |

8.45

Slutsatser och rekommendationer

| 8.46 | Kommissionen har vidtagit åtgärder som i stor utsträckning ligger i linje med rekommendationerna i rapporten. Kommissionen |
| --- | --- |

8.46

Kommissionen har vidtagit åtgärder som i stor utsträckning ligger i linje med rekommendationerna i rapporten. Kommissionen

8.46

| — | har vidtagit åtgärder för att garantera en smidig och snabb övergång till de nya landsspecifika programmen, |
| --- | --- |

—

har vidtagit åtgärder för att garantera en smidig och snabb övergång till de nya landsspecifika programmen,

| — | har dock inte fastställt strategiska mål och indikatorer av tillfredsställande kvalitet i alla strategiplaneringsdokument; revisionsrätten rekommenderar därför återigen att kommissionen fastställer strategiska mål och lämpliga resultatindikatorer så att det blir möjligt att göra en effektiv bedömning av effekterna av EU-åtgärder för hela perioden, |
| --- | --- |

—

har dock inte fastställt strategiska mål och indikatorer av tillfredsställande kvalitet i alla strategiplaneringsdokument; revisionsrätten rekommenderar därför återigen att kommissionen fastställer strategiska mål och lämpliga resultatindikatorer så att det blir möjligt att göra en effektiv bedömning av effekterna av EU-åtgärder för hela perioden,

| — | Andra strecksatsen. Enligt förordningen om ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument ska utgångs- och resultatindikatorer anges i ett senare skede när de årliga handlingsprogrammen upprättas. Det är när ett program utarbetas då indikatorerna tenderar att bli relevantare och bättre avgränsade som de fastställs. Målen för de landsspecifika strategidokumenten är att ge en helhetsbild av läget i landet och att presentera de prioriterade strategiska åtgärdsområdena för att man ska kunna möta de viktigaste utmaningarna som identifierats i landet. |
| --- | --- |

—

| — | har koncentrerat sitt stöd till ett begränsat antal interventionsområden, i linje med handlingsplanerna och behovsbedömningen för de olika mottagarländerna, |
| --- | --- |

—

har koncentrerat sitt stöd till ett begränsat antal interventionsområden, i linje med handlingsplanerna och behovsbedömningen för de olika mottagarländerna,

| — | har fortsatt att försöka tillämpa bästa praxis i planeringen och förvaltningen av program och projekt. Kommissionen har dock blivit försenad med utvärderingsrapporten för Meda som skulle ha kunnat bidra med värdefulla rekommendationer för genomförandet av ENPI i inledningsfasen. |
| --- | --- |

—

har fortsatt att försöka tillämpa bästa praxis i planeringen och förvaltningen av program och projekt. Kommissionen har dock blivit försenad med utvärderingsrapporten för Meda som skulle ha kunnat bidra med värdefulla rekommendationer för genomförandet av ENPI i inledningsfasen.

| — | Fjärde strecksatsen. Rapporten om halvtidsutvärderingen slutfördes inte förrän i juli 2005. På grund av att nya beslut om finansieringen av Medaprogrammet fortfarande antogs under 2006 och att till följd av detta många av de åtgärder som hängde samman med dessa beslut fortfarande genomfördes under 2008 och 2009, beslutade man att senarelägga rapporten om den slutliga utvärderingen ett år. Den rapporten är nu planerad till slutet av 2009. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Bistånd från Europeiska utvecklingsfonden tas upp separat eftersom det inte finansieras genom den allmänna budgeten.

(2)  Phare var det viktigaste finansiella instrumentet inom strategin inför anslutningen för länder i Central- och Östeuropa. Cardsprogrammet ger gemenskapsstöd till återuppbyggnad, utveckling och stabilisering i länderna på Balkan.

(3)  Enligt resolution 1244/99 från FN:s säkerhetsråd.

(4)  EUT C 200, 24.8.2006.

(5)  Gemensam utvärderingsenhet för EuropeAid, GD Humanitärt bistånd och GD Yttre förbindelser.

(6)  Enligt artikel 53 i budgetförordningen innebär direkt central förvaltning att “genomförandeuppgifterna vidtas av kommissionens avdelningar direkt“ och indirekt centralförvaltning innebär att kommissionen delegerar budgetgenomförandeuppgifterna i enlighet med artiklarna 54–57 i budgetförordningen.

(7)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 11.

Källa: Europeiska gemenskapernas årsredovisning för budgetåret 2008 (bilaga B till volym II).

BILAGA 8.1

GRANSKNINGSRESULTAT

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek

| År | Antal granskade transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 180 |
| 2007 | 145 |

År

Antal granskade transaktioner

2008

180

2007

145

1.2 —   Urvalets struktur

| Granskad transaktionstyp | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Yttre förbindelser | Utvecklings-samarbete och förbindelser med AVS-länder | Utvidgning | Humanitärt bistånd | Total |
| Slutbetalningar/mellanliggande betalningar | 30 % | 7 % | 20 % | 3 % | 61 % | 68 % |
| Förskott | 18 % | 9 % | 1 % | 11 % | 39 % | 32 % |
| Totalt | 48 % | 16 % | 21 % | 14 % | 100 % | 100 % |

Granskad transaktionstyp

2008

2007

Yttre förbindelser

Utvecklings-samarbete och förbindelser med AVS-länder

Utvidgning

Humanitärt bistånd

Total

Slutbetalningar/mellanliggande betalningar

30 %

7 %

20 %

3 %

61 %

68 %

Förskott

18 %

9 %

1 %

11 %

39 %

32 %

Totalt

48 %

16 %

21 %

14 %

100 %

100 %

1.3 —   Felfrekvens och beräknad inverkan av felen

| Fel | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Yttre förbindelser | Utvecklings-samarbete och förbindelser med AVS-länder | Utvidgning | Humanitärt bistånd | Total |
| Felfrekvens Andel granskade transaktioner som innehöll fel | 29 % {25} | 38 % {11} | 24 % {9} | 12 % {3} | 27 % {48} | 26 % {37} |
| Kvantifierbara fel Andel fel som kan kvantifieras | 31 % {10} | 45 % {5} | 23 % {3} | 67 % {2} | 34 % {20} | 27 % {10} |
| Inverkan av de kvantifierbara felen Mest sannolik felprocent (1) | 2 %—5 % | 2 %—5 % |
| Siffrorna inom klammerparentes anger antalet transaktioner i absoluta tal. |

Fel

2008

2007

Yttre förbindelser

Utvecklings-samarbete och förbindelser med AVS-länder

Utvidgning

Humanitärt bistånd

Total

Felfrekvens Andel granskade transaktioner som innehöll fel

29 % {25}

38 % {11}

24 % {9}

12 % {3}

27 % {48}

26 % {37}

Kvantifierbara fel Andel fel som kan kvantifieras

31 % {10}

45 % {5}

23 % {3}

67 % {2}

34 % {20}

27 % {10}

Inverkan av de kvantifierbara felen Mest sannolik felprocent (1)

2 %—5 %

2 %—5 %

Siffrorna inom klammerparentes anger antalet transaktioner i absoluta tal.

1.4 —   Feltyper

| Klassificering av felen | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Yttre förbindelser | Utvecklings-samarbete och förbindelser med AVS-länder | Utvidgning | Humanitärt bistånd | Total |
| Stödberättigande | 9 % | 45 % | 23 % | 67 % | 22 % | 46 % |
| Inträffande | 6 % | 0 % | 0 % | 0 % | 3 % |
| Riktighet | 19 % | 9 % | 15 % | 33 % | 17 % |
| Övrigt | 66 % | 46 % | 62 % | 0 % | 58 % | 54 % |
| Totalt | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 % |

Klassificering av felen

2008

2007

Yttre förbindelser

Utvecklings-samarbete och förbindelser med AVS-länder

Utvidgning

Humanitärt bistånd

Total

Stödberättigande

9 %

45 %

23 %

67 %

22 %

46 %

Inträffande

6 %

0 %

0 %

0 %

3 %

Riktighet

19 %

9 %

15 %

33 %

17 %

Övrigt

66 %

46 %

62 %

0 %

58 %

54 %

Totalt

100

100

100

100

100

100 %

DEL 2:   SAMLAD BEDÖMNING AV SYSTEMEN FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2.1 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

Förklaring:

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | nte ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

nte ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

| System | Nyckelinternkontroll (kommissionen) | Nyckel-internkontroller (nationell nivå) | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- |
| Förhandskontroller n av kontrakt och betalningar | Förvaltning och övervakning | Externa revisioner/slutrevisioner | Intern revision |
| EuropeAid (2) | Huvudkontor | | | | | e.t. | |
| Delegationer | | | | |
| GD Yttre förbindelser | | | | | e.t. | |
| (3) |
| GD Utvidgning | | | | | | |
| GD Humanitärt bistånd | | | | | e.t. | |

System

Nyckelinternkontroll (kommissionen)

Nyckel-internkontroller (nationell nivå)

Samlad bedömning

Förhandskontroller n av kontrakt och betalningar

Förvaltning och övervakning

Externa revisioner/slutrevisioner

Intern revision

EuropeAid (2)

Huvudkontor

e.t.

Delegationer

GD Yttre förbindelser

e.t.

(3)

GD Utvidgning

GD Humanitärt bistånd

e.t.

| Samlad bedömning | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |

Samlad bedömning

2008

2007

---

(1)  Revisionsrätten skiljer mellan tre olika nivåer när det gäller mest sannolik felprocent: under 2 %, mellan 2 och 5 % och över 5 %.

Siffrorna inom klammerparentes anger antalet transaktioner i absoluta tal.

(2)  Denna bedömning motsvarar den som offentliggörs i rapporten om EUF.

(3)  Efterhandskontroller.

BILAGA 8.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE DAS-IAKTTAGELSER

| Revisionsrättens iakttagelser | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Yttre förbindelser och utvecklingssamarbete |
| Betalningar av budgetstöd |
| Budgetstöd kan beviljas om partnerlandets förvaltning av de offentliga utgifterna är tillräckligt öppen, tillförlitlig och effektiv och om partnerlandet har infört väl definierade sektorstrategier eller makroekonomiska strategier som godkänts av de största givarna, inbegripet i tillämpliga fall de internationella finansiella instituten. På den grunden har kommissionen utarbetat särskilda riktlinjer med villkor för utbetalning av medel eftersom utbetalning av på varandra följande delbetalningar förutsätter att tillfredsställande framsteg har gjorts för att uppnå målen. De resultatindikatorer som användes för att mäta de uppnådda framstegen var inte i alla granskade fall klara och tydliga, tidsbestämda och uppnåeliga.
  (Punkt 8.14 i årsrapporten för budgetåret 2007.) | Resultatindikatorer har införts som är mer inriktade på output och utfall. | Resultatet av de åtgärder som vidtagits kan redan bekräftas. | Kommissionen inser behovet av större precision vid utformning och mätning av indikatorer vid budgetstödinsatser. Riktlinjerna för allmänt budgetstöd revideras för närvarande för att förbättra utformning och bedömning av villkor för stödberättigande och specifika resultatorienterade indikatorer för att uppnå ett noggrannare, resultatorienterat arbetssätt, varvid utöver resultatindikatorer, process- och genomförandeindikatorer används. |
| System av externa revisioner |
| EuropeAid beställer extra revisioner av projekt som väljs ut på grundval av en riskanalys för att uppnå ytterligare säkerhet. Byrån har dock inte ännu utarbetat fullständiga förfaranden för att kunna dra full nytta av dessa revisioner.
  (Punkt 8.25 i årsrapporten för budgetåret 2007.) | Genomförandet av den årliga revisionsplanen övervakas närmare och resultatet av revisionerna utnyttjas bättre. | De vidtagna åtgärderna har ännu inte fått full verkan. Ytterligare insatser krävs på detta område. | Kommissionen planerar förbättringar av Cris för att möjliggöra förbättrad analys av revisionsuppgifter. |
| Utvidgning |
| Systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS) |
| I Bulgarien upptäcktes det att trots att EDIS-ackreditering hade getts (vilket innebar att man avstod från delegationens förhandskontroll) innehöll de aktuella systemen betydande brister.
  (Punkt 8.12 i årsrapporten för budgetåret 2007.) | En handlingsplan har upprättats som ska garantera att förbättringar genomförs. Betalningar till två verkställande organ drogs in i februari 2008 och deras ackreditering drogs in i juli 2008. | Trots de åtgärder som har vidtagits kvarstår de grundläggande brister som ledde till att betalningarna och EDIS-ackrediteringen drogs in. | Situationen förbättras. Även om systembrister kvarstår, finns det inte längre någon möjlighet att ingå oriktiga kontrakt, eftersom tecknande av kontrakt som avser Pharemedel är avslutat. |
| Efterhandskontroller (slutrevisioner) |
| Efter en ändring av metoden blev antalet rappporter exceptionellt högt 2007, och en del har inte kunnat följas upp i tid.
  (Punkt 8.26 årsrapporten för budgetåret 2007.) | Kommissionen har gjort stora ansträngningar för att övervaka och behandla revisionsrapporterna. | Hanteringen av ärendena har förbättrats betydligt. | Under 2008 behandlades 133 rapporter av vilka 89 kunde avslutas. Under de fem första månaderna av 2009 behandlades 71 rapporter. Bland dem behandlades de 44 som inte avslutades under 2008 och 38 avslutades. |
| Humanitärt bistånd |
| Externa revisioner |
| År 2007 ökade Echo antalet fältrevisioner av projekt markant, men merparten av revisionerna gjordes precis som 2006 vid samarbetspartnerns huvudkontor där utgifternas faktiska förekomst inte kan kontrolleras fullt ut.
  (Punkt 8.27 i årsrapporten för budgetåret 2007.) | Kommissionen ökade antalet revisioner på fältet redan under 2007. | Revisionsrätten noterar de ansträngningar som kommissionen har gjort för att öka andelen projektrevisioner på fältet. | Utgifternas faktiska förekomst kontrolleras kontinuerligt genom att projekt övervakas av tekniska assistenter, användning av fältrevisioner, besök på platsen av kommissionspersonal och genom lägesrapporter och ekonomiska rapporter som skickas in av partnern. Till följd av revisionsrättens rekommendationer har generaldirektoratet för humanitärt bistånd gjort en omfördelning mellan antalet revisioner från huvudkontoret och antalet fältrevisioner för att få en optimal och kostnadseffektiv fördelning. |

Revisionsrättens iakttagelser

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Yttre förbindelser och utvecklingssamarbete

Betalningar av budgetstöd

Budgetstöd kan beviljas om partnerlandets förvaltning av de offentliga utgifterna är tillräckligt öppen, tillförlitlig och effektiv och om partnerlandet har infört väl definierade sektorstrategier eller makroekonomiska strategier som godkänts av de största givarna, inbegripet i tillämpliga fall de internationella finansiella instituten. På den grunden har kommissionen utarbetat särskilda riktlinjer med villkor för utbetalning av medel eftersom utbetalning av på varandra följande delbetalningar förutsätter att tillfredsställande framsteg har gjorts för att uppnå målen. De resultatindikatorer som användes för att mäta de uppnådda framstegen var inte i alla granskade fall klara och tydliga, tidsbestämda och uppnåeliga.

(Punkt 8.14 i årsrapporten för budgetåret 2007.)

Resultatindikatorer har införts som är mer inriktade på output och utfall.

Resultatet av de åtgärder som vidtagits kan redan bekräftas.

Kommissionen inser behovet av större precision vid utformning och mätning av indikatorer vid budgetstödinsatser. Riktlinjerna för allmänt budgetstöd revideras för närvarande för att förbättra utformning och bedömning av villkor för stödberättigande och specifika resultatorienterade indikatorer för att uppnå ett noggrannare, resultatorienterat arbetssätt, varvid utöver resultatindikatorer, process- och genomförandeindikatorer används.

System av externa revisioner

EuropeAid beställer extra revisioner av projekt som väljs ut på grundval av en riskanalys för att uppnå ytterligare säkerhet. Byrån har dock inte ännu utarbetat fullständiga förfaranden för att kunna dra full nytta av dessa revisioner.

(Punkt 8.25 i årsrapporten för budgetåret 2007.)

Genomförandet av den årliga revisionsplanen övervakas närmare och resultatet av revisionerna utnyttjas bättre.

De vidtagna åtgärderna har ännu inte fått full verkan. Ytterligare insatser krävs på detta område.

Kommissionen planerar förbättringar av Cris för att möjliggöra förbättrad analys av revisionsuppgifter.

Utvidgning

Systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS)

I Bulgarien upptäcktes det att trots att EDIS-ackreditering hade getts (vilket innebar att man avstod från delegationens förhandskontroll) innehöll de aktuella systemen betydande brister.

(Punkt 8.12 i årsrapporten för budgetåret 2007.)

En handlingsplan har upprättats som ska garantera att förbättringar genomförs. Betalningar till två verkställande organ drogs in i februari 2008 och deras ackreditering drogs in i juli 2008.

Trots de åtgärder som har vidtagits kvarstår de grundläggande brister som ledde till att betalningarna och EDIS-ackrediteringen drogs in.

Situationen förbättras. Även om systembrister kvarstår, finns det inte längre någon möjlighet att ingå oriktiga kontrakt, eftersom tecknande av kontrakt som avser Pharemedel är avslutat.

Efterhandskontroller (slutrevisioner)

Efter en ändring av metoden blev antalet rappporter exceptionellt högt 2007, och en del har inte kunnat följas upp i tid.

(Punkt 8.26 årsrapporten för budgetåret 2007.)

Kommissionen har gjort stora ansträngningar för att övervaka och behandla revisionsrapporterna.

Hanteringen av ärendena har förbättrats betydligt.

Under 2008 behandlades 133 rapporter av vilka 89 kunde avslutas. Under de fem första månaderna av 2009 behandlades 71 rapporter. Bland dem behandlades de 44 som inte avslutades under 2008 och 38 avslutades.

Humanitärt bistånd

Externa revisioner

År 2007 ökade Echo antalet fältrevisioner av projekt markant, men merparten av revisionerna gjordes precis som 2006 vid samarbetspartnerns huvudkontor där utgifternas faktiska förekomst inte kan kontrolleras fullt ut.

(Punkt 8.27 i årsrapporten för budgetåret 2007.)

Kommissionen ökade antalet revisioner på fältet redan under 2007.

Revisionsrätten noterar de ansträngningar som kommissionen har gjort för att öka andelen projektrevisioner på fältet.

Utgifternas faktiska förekomst kontrolleras kontinuerligt genom att projekt övervakas av tekniska assistenter, användning av fältrevisioner, besök på platsen av kommissionspersonal och genom lägesrapporter och ekonomiska rapporter som skickas in av partnern. Till följd av revisionsrättens rekommendationer har generaldirektoratet för humanitärt bistånd gjort en omfördelning mellan antalet revisioner från huvudkontoret och antalet fältrevisioner för att få en optimal och kostnadseffektiv fördelning.

---

KAPITEL 9

Utbildning och medborgarskap

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för utbildning och medborgarskap

Revisionens inriktning och omfattning

Granskning av förskott

Transaktionernas laglighet

Systemens ändamålsenlighet

System som gäller transaktionernas korrekthet

System för programmet för livslångt lärande

Efterhandskontroller vid generaldirektoratet för utbildning och kultur

Fonden för de yttre gränserna

Generaldirektoratet för kommunikation

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| Särskilda kännetecken för utbildning och medborgarskap |
| 9.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap som innefattar följande politikområden: 15 – Utbildning och kultur, 16 – Kommunikation och 18 – Frihet, säkerhet och rättvisa. Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har använts finns i
  tabell 9.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

Särskilda kännetecken för utbildning och medborgarskap

9.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap som innefattar följande politikområden: 15 – Utbildning och kultur, 16 – Kommunikation och 18 – Frihet, säkerhet och rättvisa. Närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har använts finns i
  tabell 9.1
  .

Tabell 9.1 —   Utbildning och medborgarskap, betalningar per politikområde 2008

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2008 | Budgetförvaltningsmetod |
| 15 | Utbildning och kultur | Administrativa utgifter (11) | 111 | Direkt central |
| Livslångt lärande och flerspråkighet | 1 060 | Indirekt central |
| Utveckla kultursamarbetet i Europa | 48 | Indirekt central |
| Uppmuntra och främja ungdoms- och idrottssamarbete | 134 | Indirekt central |
| Främja europeiskt medborgarskap | 24 | Indirekt central |
| | 1 378 | |
| 16 | Kommunikation | Administrativa utgifter (11) | 104 | Direkt central |
| Kommunikation och medier | 25 | Direkt central |
| Lokalanpassad kommunikation | 35 | Direkt central |
| Analys- och kommunikationshjälpmedel | 23 | Direkt central |
| | 186 | |
| 18 | Frihet, rättvisa och säkerhet | Administrativa utgifter (11) | 58 | Direkt central |
| Solidaritet – Yttre gränser, viseringspolitik och fri rörlighet för personer | 189 | Delad / Indirekt central |
| Migration – Allmän invandrings- och asylpolitik | 80 | Delad |
| Medborgarskap och grundläggande rättigheter | 26 | Direkt |
| Säkerhet och skydd av friheter | 28 | Direkt |
| Rättvisa – Straffrättsliga och civilrättsliga frågor | 42 | Direkt |
| Information och förebyggande av narkotikamissbruk | 15 | Direkt |
| Politisk strategi och samordning | 7 | Direkt |
| | 445 | |
| Totala administrativa utgifter | 274 | |
| Totala driftsutgifter | 1 735 | |
| Totala betalningar för året | 2 009 | |
| Totala åtaganden för året | 2 323 | |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2008

Budgetförvaltningsmetod

15

Utbildning och kultur

Administrativa utgifter (11)

111

Direkt central

Livslångt lärande och flerspråkighet

1 060

Indirekt central

Utveckla kultursamarbetet i Europa

48

Indirekt central

Uppmuntra och främja ungdoms- och idrottssamarbete

134

Indirekt central

Främja europeiskt medborgarskap

24

Indirekt central

1 378

16

Kommunikation

Administrativa utgifter (11)

104

Direkt central

Kommunikation och medier

25

Direkt central

Lokalanpassad kommunikation

35

Direkt central

Analys- och kommunikationshjälpmedel

23

Direkt central

186

18

Frihet, rättvisa och säkerhet

Administrativa utgifter (11)

58

Direkt central

Solidaritet – Yttre gränser, viseringspolitik och fri rörlighet för personer

189

Delad / Indirekt central

Migration – Allmän invandrings- och asylpolitik

80

Delad

Medborgarskap och grundläggande rättigheter

26

Direkt

Säkerhet och skydd av friheter

28

Direkt

Rättvisa – Straffrättsliga och civilrättsliga frågor

42

Direkt

Information och förebyggande av narkotikamissbruk

15

Direkt

Politisk strategi och samordning

7

Direkt

445

Totala administrativa utgifter

274

Totala driftsutgifter

1 735

Totala betalningar för året

2 009

Totala åtaganden för året

2 323

| 9.2 | De tre avdelningarna i budgeten på detta område förvaltas nästan uteslutande av motsvarande tre generaldirektorat vid kommissionen. Dessa är generaldirektoratet för utbildning och kultur när det gäller budgetpost 15, generaldirektoratet för kommunikation när det gäller budgetpost 16 och generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet när det gäller budgetpost 18. Merparten av utgifterna på området förvaltas genom indirekt central förvaltning eller genom delad förvaltning, och åtgärderna genomförs i form av fleråriga program som delegeras till genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, nationella programkontor (1)eller liknande förvaltningsstrukturer i medlemsstaterna. De ansvariga organen i medlemsstaterna fördelar bidrag och avtal till projekt eller åtgärder som genomförs av privata och offentliga stödmottagare. Bidragen betalas i regel ut i delbetalningar, såsom beskrivs i punkterna 9.6 och 9.7. |
| --- | --- |

9.2

De tre avdelningarna i budgeten på detta område förvaltas nästan uteslutande av motsvarande tre generaldirektorat vid kommissionen. Dessa är generaldirektoratet för utbildning och kultur när det gäller budgetpost 15, generaldirektoratet för kommunikation när det gäller budgetpost 16 och generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet när det gäller budgetpost 18. Merparten av utgifterna på området förvaltas genom indirekt central förvaltning eller genom delad förvaltning, och åtgärderna genomförs i form av fleråriga program som delegeras till genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, nationella programkontor (1)eller liknande förvaltningsstrukturer i medlemsstaterna. De ansvariga organen i medlemsstaterna fördelar bidrag och avtal till projekt eller åtgärder som genomförs av privata och offentliga stödmottagare. Bidragen betalas i regel ut i delbetalningar, såsom beskrivs i punkterna 9.6 och 9.7.

| 9.3 | Genomförandet av programmen enligt den nya budgetramen för 2007–2013 åtföljdes av en ändring i internkontrollstrukturen som innebar ökat ansvar för medlemsstaterna. För att till exempel avtal inom programmet för livslångt lärande ska kunna ingås, måste en nationell myndighet (se punkt 9.13) utfärda en förhandsförsäkran om den ekonomiska förvaltningen av utgifter i den aktuella medlemsstaten. Varje år måste myndigheten tillhandahålla en efterhandsförsäkran om att medlen har använts korrekt och om att de system och kontrollförfaranden som har införts är tillförlitliga (2). |
| --- | --- |

9.3

Genomförandet av programmen enligt den nya budgetramen för 2007–2013 åtföljdes av en ändring i internkontrollstrukturen som innebar ökat ansvar för medlemsstaterna. För att till exempel avtal inom programmet för livslångt lärande ska kunna ingås, måste en nationell myndighet (se punkt 9.13) utfärda en förhandsförsäkran om den ekonomiska förvaltningen av utgifter i den aktuella medlemsstaten. Varje år måste myndigheten tillhandahålla en efterhandsförsäkran om att medlen har använts korrekt och om att de system och kontrollförfaranden som har införts är tillförlitliga (2).

| 9.3 | GD Utbildning och kulturs övervaknings- och kontrollsystem bygger på en samordnad granskningsmetod (single audit). Denna består av







  a) | bedömning av den förhandsförsäkran som de nationella myndigheterna lämnade i början av programperioden 2007–2013, |
| --- | --- | --- |

9.3

a)

bedömning av den förhandsförsäkran som de nationella myndigheterna lämnade i början av programperioden 2007–2013,

| b) | systemövervakning och kontrollbesök på plats, |
| --- | --- |

b)

systemövervakning och kontrollbesök på plats,

| c) | bedömning av den årliga efterhandsförsäkran, |
| --- | --- |

c)

bedömning av den årliga efterhandsförsäkran,

| d) | redovisningsrevisioner, |
| --- | --- |

d)

redovisningsrevisioner,

| e) | utbildningsverksamhet med de nationella programkontoren och nationella myndigheter, |
| --- | --- |

e)

utbildningsverksamhet med de nationella programkontoren och nationella myndigheter,

| f) | fortlöpande information till och kommunikation med berörda parter, |
| --- | --- |

f)

fortlöpande information till och kommunikation med berörda parter,

| g) | en gemensam och regelbundet aktualiserad uppsättning av förfaranden. |
| --- | --- |

g)

en gemensam och regelbundet aktualiserad uppsättning av förfaranden.

Bedömningen av den årliga efterhandsförsäkran var ett nytt och ytterligare inslag i kontrollen 2008.

| 9.4 | EU:s stöd på områdena utbildning och medborgarskap kännetecknas av många olika finansieringssystem för olika temaområden och typer av projekt, till exempel bidrag till åtgärder till förmån för medborgarskap eller rörlighet inom utbildnings- och yrkesutbildningssektorerna. Projekten genomförs inte bara av utbildningsorganisationer utan också av privata företag och offentliga förvaltningar. Slutliga stödmottagare är enskilda personer, främst EU-medborgare. Förvaltningen av vissa program, närmare bestämt fonden för de yttre gränserna, integrationsfonden, återvändandefonden och Europeiska flyktingfonden, delas dock med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.4

EU:s stöd på områdena utbildning och medborgarskap kännetecknas av många olika finansieringssystem för olika temaområden och typer av projekt, till exempel bidrag till åtgärder till förmån för medborgarskap eller rörlighet inom utbildnings- och yrkesutbildningssektorerna. Projekten genomförs inte bara av utbildningsorganisationer utan också av privata företag och offentliga förvaltningar. Slutliga stödmottagare är enskilda personer, främst EU-medborgare. Förvaltningen av vissa program, närmare bestämt fonden för de yttre gränserna, integrationsfonden, återvändandefonden och Europeiska flyktingfonden, delas dock med medlemsstaterna.

Revisionens inriktning och omfattning

| 9.5 | Den särskilda bedömningen grundas på följande:






  a) | En substansgranskning av ett representativt statistiskt urval av 150 betalningar (se
  tabell 9.2
  ). |
| --- | --- | --- |

9.5

Den särskilda bedömningen grundas på följande:

a)

En substansgranskning av ett representativt statistiskt urval av 150 betalningar (se
  tabell 9.2
  ).

| b) | Granskning och utvärdering av kontrollsystem inom programmet för livslångt lärande i sex medlemsstater, däribland nationella myndigheter och nationella programkontor (3). |
| --- | --- |

b)

Granskning och utvärdering av kontrollsystem inom programmet för livslångt lärande i sex medlemsstater, däribland nationella myndigheter och nationella programkontor (3).

| c) | En bedömning av kommissionens övervakningskontroller av de årliga försäkringarna för 2007 (efterhandskontroller) från de nationella myndigheterna med ansvar för programmet för livslångt lärande. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av kommissionens övervakningskontroller av de årliga försäkringarna för 2007 (efterhandskontroller) från de nationella myndigheterna med ansvar för programmet för livslångt lärande.

| d) | En bedömning av hur övervaknings- och kontrollsystemen för fonden för de yttre gränserna fungerar. |
| --- | --- |

d)

En bedömning av hur övervaknings- och kontrollsystemen för fonden för de yttre gränserna fungerar.

| e) | En uppföljning av revisionsrättens viktigaste iakttagelser i de senaste årens revisionsförklaringar (se
  bilaga 9.2
  ). |
| --- | --- |

e)

En uppföljning av revisionsrättens viktigaste iakttagelser i de senaste årens revisionsförklaringar (se
  bilaga 9.2
  ).

Granskning av förskott

| 9.6 | I linje med utgiftsmönstret för budgetåret 2008 omfattade revisionsrättens urval av betalningar till substansgranskningen 129 transaktioner, för vilka villkoren för betalning till övervägande del är formella. Dessa gäller för det mesta förskott till EU-byråer och nationella programkontor samt ett litet antal bidrag varje kvartal till deras driftskostnader. Dessa betalningar görs efter det att ett avtal har undertecknats eller ett arbetsprogram har godkänts eller, när det gäller de flesta andra och tredje förhandsfinansieringarna, när kommissionen har godtagit att 70 % av de medel som redan förskotterats har betalats ut. Dessa förskott ackumuleras vanligtvis till 100 % av det maximalt tillåtna beloppet. Den begränsade villkorlighet som är kopplad till dessa betalningar innebär att risken för fel är mycket låg. |
| --- | --- |

9.6

I linje med utgiftsmönstret för budgetåret 2008 omfattade revisionsrättens urval av betalningar till substansgranskningen 129 transaktioner, för vilka villkoren för betalning till övervägande del är formella. Dessa gäller för det mesta förskott till EU-byråer och nationella programkontor samt ett litet antal bidrag varje kvartal till deras driftskostnader. Dessa betalningar görs efter det att ett avtal har undertecknats eller ett arbetsprogram har godkänts eller, när det gäller de flesta andra och tredje förhandsfinansieringarna, när kommissionen har godtagit att 70 % av de medel som redan förskotterats har betalats ut. Dessa förskott ackumuleras vanligtvis till 100 % av det maximalt tillåtna beloppet. Den begränsade villkorlighet som är kopplad till dessa betalningar innebär att risken för fel är mycket låg.

| 9.7 | Programkontoren ingår i sin tur bidragsöverenskommelser med deltagande organisationer (4), och förbrukar de förskott från kommissionen som de har tagit emot genom att göra förskottsbetalningar till dessa organisationer på mellan 80 och 100 % beroende på programtyp. Dessa projekt slutförs inom en period på maximalt två år och resulterar i slutrapporter och avslutningar mellan programkontoret och stödmottagarna. Efter det att alla projekt i arbetsprogrammet för ett visst år har avslutats, lämnar programkontoret en konsoliderad slutrapport till kommissionen som räknar ut och betalar resterande belopp. Avslutningarna mellan stödmottagaren och programkontoret förväntas innebära en högre risk än förskott med tanke på de risker som vanligen är förenade med stödberättigande och inträffande på detta område när det gäller redovisade utgifter. Dessa avslutningar kan inte granskas förrän de har gjorts, närmare bestämt flera år efter det att de första förskotten har betalats. |
| --- | --- |

9.7

Programkontoren ingår i sin tur bidragsöverenskommelser med deltagande organisationer (4), och förbrukar de förskott från kommissionen som de har tagit emot genom att göra förskottsbetalningar till dessa organisationer på mellan 80 och 100 % beroende på programtyp. Dessa projekt slutförs inom en period på maximalt två år och resulterar i slutrapporter och avslutningar mellan programkontoret och stödmottagarna. Efter det att alla projekt i arbetsprogrammet för ett visst år har avslutats, lämnar programkontoret en konsoliderad slutrapport till kommissionen som räknar ut och betalar resterande belopp. Avslutningarna mellan stödmottagaren och programkontoret förväntas innebära en högre risk än förskott med tanke på de risker som vanligen är förenade med stödberättigande och inträffande på detta område när det gäller redovisade utgifter. Dessa avslutningar kan inte granskas förrän de har gjorts, närmare bestämt flera år efter det att de första förskotten har betalats.

| 9.7 | Även kommissionen tror att riskerna är större i samband med slutbetalningarna, varför också mer omfattande kontroller och övervakningsåtgärder utförs just i detta skede så att riskerna kan mildras.

  Generaldirektorat för utbildning och kultur har vid utformningen av de nya programmen 2007–2013 beaktat revisionsrättens rekommendationer från tidigare år om förenkling av reglerna och användning av engångsbelopp i stor utsträckning. Detta torde minska de risker som är kopplade till slutbetalningarna. |
| --- | --- |

9.7

Generaldirektorat för utbildning och kultur har vid utformningen av de nya programmen 2007–2013 beaktat revisionsrättens rekommendationer från tidigare år om förenkling av reglerna och användning av engångsbelopp i stor utsträckning. Detta torde minska de risker som är kopplade till slutbetalningarna.

TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET

| 9.8 | Revisionsrätten konstaterade att transaktionerna på politikområdet som helhet inte innehöll några väsentliga fel men fann en väsentlig felnivå i de mellanliggande betalningar och slutbetalningar som granskades. |
| --- | --- |

9.8

Revisionsrätten konstaterade att transaktionerna på politikområdet som helhet inte innehöll några väsentliga fel men fann en väsentlig felnivå i de mellanliggande betalningar och slutbetalningar som granskades.

| 9.8 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens konstaterande att betalningarna 2008 inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap inte innehöll några väsentliga fel. Märkbara framsteg har gjorts i förhållande till tidigare år.

  Kommissionen noterar att revisionsrätten funnit kvantifierbara fel i 4 av 21 granskade mellanliggande betalningar och slutbetalningar (se svaret på 9.9). |
| --- | --- |

9.8

Kommissionen noterar att revisionsrätten funnit kvantifierbara fel i 4 av 21 granskade mellanliggande betalningar och slutbetalningar (se svaret på 9.9).

| 9.9 | I sex av de 21 slutbetalningar och mellanliggande betalningar (5)som ingick i det totala urvalet på 150 fann revisionsrätten en betydande felnivå i fråga om korrektheten. Fyra betalningar innehöll kvantifierbara fel, fyra innehöll icke kvantifierbara fel och två innehöll båda typerna av fel.
  Tabell 9.2
  visar felens fördelning per betalningstyp och politikområde. |
| --- | --- |

9.9

I sex av de 21 slutbetalningar och mellanliggande betalningar (5)som ingick i det totala urvalet på 150 fann revisionsrätten en betydande felnivå i fråga om korrektheten. Fyra betalningar innehöll kvantifierbara fel, fyra innehöll icke kvantifierbara fel och två innehöll båda typerna av fel.
  Tabell 9.2
  visar felens fördelning per betalningstyp och politikområde.

| 9.9 | Kommissionen kommer att följa upp de fel som revisionsrätten upptäckt, och otillbörligt utbetalade medel kommer att återvinnas när så är lämpligt.

  De fel som rör generaldirektoratet för utbildning och kultur gäller smärre åtgärder som ingår under den tidigare rättsliga ramen. Utformningen av de nya programmen 2007–2013 med förenklade regler och omfattande användning av engångsbelopp torde minska riskerna kopplade till slutbetalningarna. |
| --- | --- |

9.9

De fel som rör generaldirektoratet för utbildning och kultur gäller smärre åtgärder som ingår under den tidigare rättsliga ramen. Utformningen av de nya programmen 2007–2013 med förenklade regler och omfattande användning av engångsbelopp torde minska riskerna kopplade till slutbetalningarna.

| 9.10 | Vad beträffar de 129 förskottsbetalningar som granskades (6)innehöll nio betydande icke kvantifierbara fel, kopplade till förskottsbetalningar som hade gjorts av generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet och generaldirektoratet för utbildning och kultur till programkontor, antingen för att ett åtagande hade ingåtts innan det nödvändiga finansieringsbeslutet hade fattats eller för att tillräckligt detaljerade förhandsberäkningar av likvida medel inte hade gjorts. |
| --- | --- |

9.10

Vad beträffar de 129 förskottsbetalningar som granskades (6)innehöll nio betydande icke kvantifierbara fel, kopplade till förskottsbetalningar som hade gjorts av generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet och generaldirektoratet för utbildning och kultur till programkontor, antingen för att ett åtagande hade ingåtts innan det nödvändiga finansieringsbeslutet hade fattats eller för att tillräckligt detaljerade förhandsberäkningar av likvida medel inte hade gjorts.

| 9.10 | Kommissionen skulle vilja påpeka att nödvändiga finansieringsbeslut hade fattats även om det formellt skedde sent (sex dagar för RFS-ärendet). Kommissionen var medveten om programkontorens behov av likvida medel och budgetkrav vid den tidpunkten.

  För att undvika sådana icke kvantifierbara fel fattas kommissionens finansieringsbeslut numera långt i förväg, och förhandsberäkningar av likvida medel begärs för alla utbetalningar till programkontoren (t.ex. via ett samförståndsavtal). |
| --- | --- |

9.10

För att undvika sådana icke kvantifierbara fel fattas kommissionens finansieringsbeslut numera långt i förväg, och förhandsberäkningar av likvida medel begärs för alla utbetalningar till programkontoren (t.ex. via ett samförståndsavtal).

Tabell 9.2 —   Urvalsstruktur, antal granskade transaktioner (antal transaktioner som innehöll fel anges inom parentes)

| Betalningstyp
   (12) | Politikområde |
| --- | --- |
| 15


  Utbildning och kultur | 16


  Kommunikation | 18


  Frihet, rättvisa och säkerhet | Totalt |
| Slutbetalningar/mellanliggande betalningar | 10 (3) | 6 (1) | 5 (2) | 21 (6) |
| Förskott | 100 (5) | 0 (0) | 29 (4) | 129 (9) |
| Totalt | 110 (8) | 6 (1) | 34 (6) | 150 (15) |

Betalningstyp
   (12)

Politikområde

15

Utbildning och kultur

16

Kommunikation

18

Frihet, rättvisa och säkerhet

Totalt

Slutbetalningar/mellanliggande betalningar

10 (3)

6 (1)

5 (2)

21 (6)

Förskott

100 (5)

0 (0)

29 (4)

129 (9)

Totalt

110 (8)

6 (1)

34 (6)

150 (15)

| 9.11 | Såsom framgår av
  tabell 9.2
  innehåller mellanliggande betalningar och slutbetalningar relativt sett fler fel än förskottsbetalningar. Exempel på fel som konstaterades i slutbetalningar och mellanliggande betalningar var följande:






  a) | Ersättning begärdes för kostnader från perioder som inte omfattades av bidragsöverenskommelsen (stödberättigande). |
| --- | --- | --- |

9.11

Såsom framgår av
  tabell 9.2
  innehåller mellanliggande betalningar och slutbetalningar relativt sett fler fel än förskottsbetalningar. Exempel på fel som konstaterades i slutbetalningar och mellanliggande betalningar var följande:

a)

Ersättning begärdes för kostnader från perioder som inte omfattades av bidragsöverenskommelsen (stödberättigande).

| b) | Återvinningsbar moms redovisades som kostnad (stödberättigande). |
| --- | --- |

b)

Återvinningsbar moms redovisades som kostnad (stödberättigande).

| c) | Dokumentation om urvalsprocessen för bidragstilldelningen saknades (inträffande). |
| --- | --- |

c)

Dokumentation om urvalsprocessen för bidragstilldelningen saknades (inträffande).

| d) | Otillräckliga styrkande handlingar för att motivera de kostnader som man hade begärt ersättning för (inträffande). |
| --- | --- |

d)

Otillräckliga styrkande handlingar för att motivera de kostnader som man hade begärt ersättning för (inträffande).

| 9.11 | Kommissionen följer noga upp revisionsrättens alla påpekanden. När så är lämpligt har återvinningsförfarandet redan inletts eller kommer att inledas. Åtgärder som ska avhjälpa detta har också vidtagits i samband med den nya generationen av program för 2007–2013, vilket ska minska riskerna kopplade till slutbetalningar (se även svar på 9.9). |
| --- | --- |

9.11

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

System som gäller transaktionernas korrekthet

| 9.12 | Revisionsrätten granskade tre enskilda kontrollsystem vid olika generaldirektorat, som gällde efterhandskontroller vid generaldirektoratet för utbildning och kultur, programmet för livslångt lärande och fonden för de yttre gränserna. |
| --- | --- |

9.12

Revisionsrätten granskade tre enskilda kontrollsystem vid olika generaldirektorat, som gällde efterhandskontroller vid generaldirektoratet för utbildning och kultur, programmet för livslångt lärande och fonden för de yttre gränserna.

System för programmet för livslångt lärande

| 9.13 | Programmet för livslångt lärande och programmet Aktiv ungdom genomförs genom indirekt central förvaltning av 63 nationella programkontor i de deltagande länderna, vilka utses och övervakas av nationella myndigheter. På grund av de nationella programkontorens närhet till slutmottagarna har de tilldelats uppgiften att förvalta det stora antalet relativt små belopp som betalas som bidrag på detta område. Sammantaget står de åtgärder som förvaltas av de nationella programkontoren för omkring 68 % av budgeten för avdelning 15. Andra utbildningsprogram, till exempel Jean Monnet och Erasmus Mundus samt vissa delar av programmet för livslångt lärande och programmet Aktiv ungdom, förvaltas av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur. |
| --- | --- |

9.13

Programmet för livslångt lärande och programmet Aktiv ungdom genomförs genom indirekt central förvaltning av 63 nationella programkontor i de deltagande länderna, vilka utses och övervakas av nationella myndigheter. På grund av de nationella programkontorens närhet till slutmottagarna har de tilldelats uppgiften att förvalta det stora antalet relativt små belopp som betalas som bidrag på detta område. Sammantaget står de åtgärder som förvaltas av de nationella programkontoren för omkring 68 % av budgeten för avdelning 15. Andra utbildningsprogram, till exempel Jean Monnet och Erasmus Mundus samt vissa delar av programmet för livslångt lärande och programmet Aktiv ungdom, förvaltas av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur.

| 9.14 | När det gäller kontrollmiljön för programmet för livslångt lärande anges följande ansvarsområden i kommissionens beslut K(2007) 1807:






  a) | Primära kontroller som sköts av de nationella programkontoren och som omfattar analys av slutrapporter, skrivbordsgranskningar av verifierande underlag för de redovisade kostnaderna, kontroller på plats under genomförandet av åtgärderna, revisioner efter genomförandet av åtgärderna och systemrevisioner av återkommande stödmottagare, till exempel universitet. De nationella programkontoren måste skicka en årlig rapport till kommissionen och den nationella myndigheten med uppgifter om de primära kontroller som har gjorts. |
| --- | --- | --- |

9.14

När det gäller kontrollmiljön för programmet för livslångt lärande anges följande ansvarsområden i kommissionens beslut K(2007) 1807:

a)

Primära kontroller som sköts av de nationella programkontoren och som omfattar analys av slutrapporter, skrivbordsgranskningar av verifierande underlag för de redovisade kostnaderna, kontroller på plats under genomförandet av åtgärderna, revisioner efter genomförandet av åtgärderna och systemrevisioner av återkommande stödmottagare, till exempel universitet. De nationella programkontoren måste skicka en årlig rapport till kommissionen och den nationella myndigheten med uppgifter om de primära kontroller som har gjorts.

| b) | Sekundära kontroller som genomförs av de nationella myndigheterna för att ge garantier och stöd för en årlig efterhandsförsäkran om att systemen och de primära kontrollerna är effektiva. |
| --- | --- |

b)

Sekundära kontroller som genomförs av de nationella myndigheterna för att ge garantier och stöd för en årlig efterhandsförsäkran om att systemen och de primära kontrollerna är effektiva.

| c) | Kontroller som genomförs av kommissionen, i första hand en bedömning av de årliga försäkringarna och övervakningsbesök. |
| --- | --- |

c)

Kontroller som genomförs av kommissionen, i första hand en bedömning av de årliga försäkringarna och övervakningsbesök.

| 9.15 | Inom ramen för revisionsförklaringen för 2008 utförde revisionsrätten en systemrevision vid sex av de nationella programkontoren och de nationella myndigheter som övervakar dem. |
| --- | --- |

9.15

Inom ramen för revisionsförklaringen för 2008 utförde revisionsrätten en systemrevision vid sex av de nationella programkontoren och de nationella myndigheter som övervakar dem.

Primära kontroller

| 9.16 | Vid revisionen av de nationella programkontoren konstaterade revisionsrätten att graden av uppfyllelse av de krav som kommissionen fastställt i sin handledning för nationella programkontor generellt sett var hög. I två fall förekom det dock problem med genomförandet av primära kontroller, som är grundläggande för en laglig och korrekt användning av gemenskapsmedel på ett område där antalet direkta stödmottagare är så stort. I vissa fall fanns det inga bevis för den analys eller skrivbordsgranskning som hade gjorts eller hade ingen systemrevision utförts på universitet, trots att kommissionen hade fastställt krav på att ett minimiantal sådana revisioner skulle utföras före utgången av 2008. Bland övriga brister kan nämnas att det inte fanns något register över undantag, att man genom likviditetsförvaltningen inte såg till att medel placerades på räntebärande konton och att årliga rapporter lämnades in sent till kommissionen. |
| --- | --- |

9.16

Vid revisionen av de nationella programkontoren konstaterade revisionsrätten att graden av uppfyllelse av de krav som kommissionen fastställt i sin handledning för nationella programkontor generellt sett var hög. I två fall förekom det dock problem med genomförandet av primära kontroller, som är grundläggande för en laglig och korrekt användning av gemenskapsmedel på ett område där antalet direkta stödmottagare är så stort. I vissa fall fanns det inga bevis för den analys eller skrivbordsgranskning som hade gjorts eller hade ingen systemrevision utförts på universitet, trots att kommissionen hade fastställt krav på att ett minimiantal sådana revisioner skulle utföras före utgången av 2008. Bland övriga brister kan nämnas att det inte fanns något register över undantag, att man genom likviditetsförvaltningen inte såg till att medel placerades på räntebärande konton och att årliga rapporter lämnades in sent till kommissionen.

| 9.16 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens konstaterande att en generellt hög grad av uppfyllelse av kraven i ”Vägledningen för nationella programkontor” och tolkar detta som en bekräftelse av att övervaknings- och kontrollstrategin med sina olika kanaler (bl.a. utbildningsseminarier och fortlöpande information till och kommunikation med de nationella programkontoren och de nationella myndigheterna) har lyckats.

  Ett av de nationella programkontoren kunde på grund av personalbrist inte uppfylla kravet i de systemrevisioner som utfördes på universitet, men det tog under vårterminen 2009 igen vad som försummats. |
| --- | --- |

9.16

Ett av de nationella programkontoren kunde på grund av personalbrist inte uppfylla kravet i de systemrevisioner som utfördes på universitet, men det tog under vårterminen 2009 igen vad som försummats.

Sekundära kontroller

| 9.17 | Revisionsrätten rapporterade i sin årsrapport för 2007 om den förhandsförsäkran om kvaliteten på de nationella programkontorens förvaltnings- och kontrollsystem som de nationella myndigheterna ska avge innan programmen startar. Efter det första årets genomförande, 2007, och varje år därefter, ska de nationella myndigheterna avge en efterhandsförsäkran om tillförlitligheten hos de finansiella system och förfaranden som införts det föregående året, om räkenskapernas riktighet och om den säkerhet som uppnåtts genom de kontrollförfaranden som införts. |
| --- | --- |

9.17

Revisionsrätten rapporterade i sin årsrapport för 2007 om den förhandsförsäkran om kvaliteten på de nationella programkontorens förvaltnings- och kontrollsystem som de nationella myndigheterna ska avge innan programmen startar. Efter det första årets genomförande, 2007, och varje år därefter, ska de nationella myndigheterna avge en efterhandsförsäkran om tillförlitligheten hos de finansiella system och förfaranden som införts det föregående året, om räkenskapernas riktighet och om den säkerhet som uppnåtts genom de kontrollförfaranden som införts.

| 9.18 | I artikel 8.3 i kommissionens beslut K(2007) 1807 anges att ”den nationella myndigheten [ska] inrätta ett system med sekundära kontroller som är avsedda att ge rimliga garantier för att systemen och de primära kontrollerna är effektiva. Den nationella myndigheten får anförtro utförandet av sekundära kontroller till ett externt revisionsorgan.” |
| --- | --- |

9.18

I artikel 8.3 i kommissionens beslut K(2007) 1807 anges att ”den nationella myndigheten [ska] inrätta ett system med sekundära kontroller som är avsedda att ge rimliga garantier för att systemen och de primära kontrollerna är effektiva. Den nationella myndigheten får anförtro utförandet av sekundära kontroller till ett externt revisionsorgan.”

| 9.19 | Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att de nationella myndigheterna använde metoder av varierande kvalitet för att få en grund för förhands- och efterhandsförsäkran samt att det förekom skillnader när det gällde i vilken grad upplysningar lämnades om förfaranden som hade utförts av dessa myndigheter. Vid tre av de sex nationella myndigheterna genomfördes de sekundära kontrollerna på ett tillfredsställande sätt, där antingen en extern entreprenör eller anställda vid den nationella myndigheten ingående kontrollerade att de system och primära kontroller som införts av det nationella programkontoret följer kommissionens riktlinjer. Vid de övriga nationella myndigheterna var de sekundära kontrollerna antingen obefintliga, otillräckliga, bristfälligt dokumenterade eller utlagda på ett externt företag utan ordentlig övervakning av att lämpliga kontroller gjordes. Den säkerhet som lämnades i försäkran från dessa nationella myndigheter var därför inte underbyggd. |
| --- | --- |

9.19

Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att de nationella myndigheterna använde metoder av varierande kvalitet för att få en grund för förhands- och efterhandsförsäkran samt att det förekom skillnader när det gällde i vilken grad upplysningar lämnades om förfaranden som hade utförts av dessa myndigheter. Vid tre av de sex nationella myndigheterna genomfördes de sekundära kontrollerna på ett tillfredsställande sätt, där antingen en extern entreprenör eller anställda vid den nationella myndigheten ingående kontrollerade att de system och primära kontroller som införts av det nationella programkontoret följer kommissionens riktlinjer. Vid de övriga nationella myndigheterna var de sekundära kontrollerna antingen obefintliga, otillräckliga, bristfälligt dokumenterade eller utlagda på ett externt företag utan ordentlig övervakning av att lämpliga kontroller gjordes. Den säkerhet som lämnades i försäkran från dessa nationella myndigheter var därför inte underbyggd.

| 9.19 | Med tanke på de skilda situationer som råder i olika länder försöker man via regelverket inte påtvinga något totalt enhetligt kontrollsystem, utan gör medlemsstaterna ansvariga för att kontrollmålen uppnås i enlighet med gemensamma standarder.

  På grundval av de första erfarenheterna av förhandsförklaringarna har kommissionen emellertid gjort en ytterligare definition av målen för de nationella myndigheternas kontroller, i de riktlinjer som medlemsstaterna fick i februari 2008 och som uppdaterades i mars 2009.


  De nationella myndigheterna ska nu ingående i den nya bilaga 4 till den årliga försäkran beskriva vilka sekundära kontroller som utförts. |
| --- | --- |

9.19

På grundval av de första erfarenheterna av förhandsförklaringarna har kommissionen emellertid gjort en ytterligare definition av målen för de nationella myndigheternas kontroller, i de riktlinjer som medlemsstaterna fick i februari 2008 och som uppdaterades i mars 2009.

De nationella myndigheterna ska nu ingående i den nya bilaga 4 till den årliga försäkran beskriva vilka sekundära kontroller som utförts.

| 9.20 | Vidare skickades endast 10 av de 40 efterhandsförsäkringarna för 2007 till kommissionen före tidsfristen den 30 april 2008. Förseningarna beror delvis på att kommissionens vägledning om uppgifter som ska lämnas i rapporterna inte gjordes tillgänglig förrän i mars 2008. Efterlevnaden av bestämmelserna hade dock inte förbättrats i mars 2009. Efterhandsförsäkringarna för 2008 skulle lämnas senast den 30 april 2009, men endast sex försäkringar lämnades i tid. |
| --- | --- |

9.20

Vidare skickades endast 10 av de 40 efterhandsförsäkringarna för 2007 till kommissionen före tidsfristen den 30 april 2008. Förseningarna beror delvis på att kommissionens vägledning om uppgifter som ska lämnas i rapporterna inte gjordes tillgänglig förrän i mars 2008. Efterlevnaden av bestämmelserna hade dock inte förbättrats i mars 2009. Efterhandsförsäkringarna för 2008 skulle lämnas senast den 30 april 2009, men endast sex försäkringar lämnades i tid.

| 9.20 | Alla efterhandsförsäkringar för 2007 bedömdes i tid 2008 för att kunna lämna bidrag till den försäkran som inges av GD Utbildning och kultur.

  GD Utbildning och kulturs övervakningssystem bygger den säkerhet som uppnås under året på olika element och inte bara vid den tidpunkt då försäkringarna mottas från de nationella myndigheterna (se även 9.3). |
| --- | --- |

9.20

GD Utbildning och kulturs övervakningssystem bygger den säkerhet som uppnås under året på olika element och inte bara vid den tidpunkt då försäkringarna mottas från de nationella myndigheterna (se även 9.3).

| 9.21 | Vägledningen för nationella programkontor är väl utvecklad, både i lagstiftningen (7)
   (8)och i den handledning för nationella programkontor som genomför programmet för livslångt lärande som kommissionen har utfärdat, men detta är inte fallet för de nationella myndigheterna. Kommissionen har visserligen utfärdat riktlinjer (9)som förklarar ansvarsområdena, men det finns inga tillräckligt detaljerade normativa riktlinjer med specifika förfaranden som myndigheten ska följa. |
| --- | --- |

9.21

Vägledningen för nationella programkontor är väl utvecklad, både i lagstiftningen (7)
   (8)och i den handledning för nationella programkontor som genomför programmet för livslångt lärande som kommissionen har utfärdat, men detta är inte fallet för de nationella myndigheterna. Kommissionen har visserligen utfärdat riktlinjer (9)som förklarar ansvarsområdena, men det finns inga tillräckligt detaljerade normativa riktlinjer med specifika förfaranden som myndigheten ska följa.

| 9.21 | Kommissionen välkomnar det faktum att revisionsrätten anser Vägledningen för nationella programkontor vara väl utvecklad. Kommissionen håller med om att ytterligare steg mot en enklare och mer harmoniserad metod också kan tas vad de nationella myndigheterna anbelangar, vilket dock måste ske under beaktande av specifika situationer som råder i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

9.21

Kommissionens kontroller

| 9.22 | Revisionsrätten granskade bedömningsprocessen för förhandsförsäkringarna under perioden 2007–2013 och för efterhandsförsäkringarna för 2007. Revisionsrätten konstaterade att tillämpningen av förfarandet för både förhandsförsäkran och efterhandsförsäkran gav begränsad säkerhet om kvaliteten på förvaltningen av utgifterna de aktuella åren. Men som rapporterades förra året anser revisionsrätten att utformningen av systemet – om det tillämpas rätt – skulle kunna ge en tillräcklig grund för säkerhet i framtiden. |
| --- | --- |

9.22

Revisionsrätten granskade bedömningsprocessen för förhandsförsäkringarna under perioden 2007–2013 och för efterhandsförsäkringarna för 2007. Revisionsrätten konstaterade att tillämpningen av förfarandet för både förhandsförsäkran och efterhandsförsäkran gav begränsad säkerhet om kvaliteten på förvaltningen av utgifterna de aktuella åren. Men som rapporterades förra året anser revisionsrätten att utformningen av systemet – om det tillämpas rätt – skulle kunna ge en tillräcklig grund för säkerhet i framtiden.

| 9.22 | Förhands- och efterhandsförsäkringarna är nya och ytterligare inslag i det utbyggda övervaknings- och kontrollsystemet (se också svar på 9.3 och 9.20). |
| --- | --- |

9.22

| 9.23 | Kommissionens bedömning grundades på en skrivbordsgranskning av system och kontroller samt på systemövervakningsbesök i elva länder 2008. Men endast i vissa fall kontrollerade kommissionen att de primära och sekundära kontroller som anges i de årliga försäkringarna faktiskt hade utförts och hur deras kvalitet var samt de uppgifter som presenterades i de årliga rapporterna. |
| --- | --- |

9.23

Kommissionens bedömning grundades på en skrivbordsgranskning av system och kontroller samt på systemövervakningsbesök i elva länder 2008. Men endast i vissa fall kontrollerade kommissionen att de primära och sekundära kontroller som anges i de årliga försäkringarna faktiskt hade utförts och hur deras kvalitet var samt de uppgifter som presenterades i de årliga rapporterna.

| 9.23 | GD utbildning och kulturs övervakningsstrategi är flerårig, riskbaserad och processinriktad. Alla årliga försäkringar bedömdes i tid på grundval av en grundlig skrivbordsgranskning och reservationer utfärdades när så var påkallat. Kontroller av huruvida primära och sekundära kontroller verkligen utförts samt deras kvalitet ingick som en del av systemövervakningsbesöken och föranledde ibland utfärdande av reservationer (se 9.24). |
| --- | --- |

9.23

| 9.24 | På grundval av sin bedömning av både förhands- och efterhandsförsäkringar, de årliga rapporterna från de nationella programkontoren och resultaten av övervakningsbesöken vid de nationella programkontoren och de nationella myndigheterna har kommissionen upprättat en lista över reservationer som de nationella programkontoren och de nationella myndigheterna ska åtgärda. Under 2008 hävdes 169 reservationer avseende programmet för livslångt lärande, medan 98 tillkom, vilket innebar att antalet reservationer uppgick till 162 vid årets utgång. Ingen av dessa klassificerades av kommissionen som ”allvarlig” (critical) men 62 klassades som ”mycket betydande” (very important). Av de 162 reservationerna gällde 110 kontrollsystem: 94 vid de nationella programkontoren och 16 vid de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

9.24

På grundval av sin bedömning av både förhands- och efterhandsförsäkringar, de årliga rapporterna från de nationella programkontoren och resultaten av övervakningsbesöken vid de nationella programkontoren och de nationella myndigheterna har kommissionen upprättat en lista över reservationer som de nationella programkontoren och de nationella myndigheterna ska åtgärda. Under 2008 hävdes 169 reservationer avseende programmet för livslångt lärande, medan 98 tillkom, vilket innebar att antalet reservationer uppgick till 162 vid årets utgång. Ingen av dessa klassificerades av kommissionen som ”allvarlig” (critical) men 62 klassades som ”mycket betydande” (very important). Av de 162 reservationerna gällde 110 kontrollsystem: 94 vid de nationella programkontoren och 16 vid de nationella myndigheterna.

| 9.24 | I linje med den processinriktade övervakningsstrategin kan reservationer hävas eller läggas till under ett år. Detta visar att arbetet görs kontinuerligt och att reservationerna följs upp systematiskt.

  Det genomsnittliga antalet oavklarade reservationer låg på omkring 4 per nationellt programkontor i slutet av 2008.


  De flesta av reservationerna med klassningen ”mycket betydande” avser primära kontroller som ska utföras fram till utgången av avtalen om decentraliserad verksamhet och syftet är att öka de nationella programkontorens medvetenhet. |
| --- | --- |

9.24

Det genomsnittliga antalet oavklarade reservationer låg på omkring 4 per nationellt programkontor i slutet av 2008.

De flesta av reservationerna med klassningen ”mycket betydande” avser primära kontroller som ska utföras fram till utgången av avtalen om decentraliserad verksamhet och syftet är att öka de nationella programkontorens medvetenhet.

| 9.25 | Identifierade brister i systemen för internkontroll i de reservationer som nämns ovan innebär en risk när det gäller korrektheten i betalningar som görs till slutmottagare och i fråga om betalningar till de nationella programkontoren. En kontinuerlig uppföljning av reservationer, i form av mer ingående övervakningsbesök, och en närmare övervakning från kommissionens sida av det årliga förfarandet för efterhandsförsäkran behövs för att uppnå säkerhet de kommande åren om att nationella programkontor uppfyller kraven för förvaltning och kontroll av utgifterna. |
| --- | --- |

9.25

Identifierade brister i systemen för internkontroll i de reservationer som nämns ovan innebär en risk när det gäller korrektheten i betalningar som görs till slutmottagare och i fråga om betalningar till de nationella programkontoren. En kontinuerlig uppföljning av reservationer, i form av mer ingående övervakningsbesök, och en närmare övervakning från kommissionens sida av det årliga förfarandet för efterhandsförsäkran behövs för att uppnå säkerhet de kommande åren om att nationella programkontor uppfyller kraven för förvaltning och kontroll av utgifterna.

| 9.25 | I revisionsplanen för 2009 ges mer plats åt övervakningsbesök som är koncentrerade på huruvida förvaltningsförfaranden och kontroller verkligen finns och om de genomförs på det sätt som medlemsstaterna beskriver. |
| --- | --- |

9.25

Efterhandskontroller vid generaldirektoratet för utbildning och kultur

| 9.26 | I den årliga verksamhetsrapporten för 2008 från generaldirektoratet för utbildning och kultur anges att resultaten av redovisningsrevisionerna av projekt, som utförts av ett privat revisionsföretag för kommissionens räkning, visar på ett genomsnittligt fel i de granskade avtalen på 0,01 % när det gäller programmet för livslångt lärande. Om felprocenten beräknades utifrån de projekt som avslutats under året, skulle den dock bli mycket högre. Eftersom dessa revisioner huvudsakligen utfördes vid de nationella programkontoren, som vanligtvis inte får alla styrkande handlingar, omfattar de dessutom inte alla urvalskriterier. |
| --- | --- |

9.26

I den årliga verksamhetsrapporten för 2008 från generaldirektoratet för utbildning och kultur anges att resultaten av redovisningsrevisionerna av projekt, som utförts av ett privat revisionsföretag för kommissionens räkning, visar på ett genomsnittligt fel i de granskade avtalen på 0,01 % när det gäller programmet för livslångt lärande. Om felprocenten beräknades utifrån de projekt som avslutats under året, skulle den dock bli mycket högre. Eftersom dessa revisioner huvudsakligen utfördes vid de nationella programkontoren, som vanligtvis inte får alla styrkande handlingar, omfattar de dessutom inte alla urvalskriterier.

| 9.26 | Kommissionens årliga verksamhetsrapport täcker det aktuella årets finansiella verksamhet och analyserar därför betalningar som gjorts under året (både förskott och slutbetalningar). Kommissionen kommer på nytt att undersöka sin metod för beräkning av den felnivå som visas i den årliga verksamhetsrapporten

  Mot bakgrund av att stödmottagarna som regel får små bidrag måste en korrekt avvägning göras mellan antalet kontroller och vad de kostar. |
| --- | --- |

9.26

Mot bakgrund av att stödmottagarna som regel får små bidrag måste en korrekt avvägning göras mellan antalet kontroller och vad de kostar.

Fonden för de yttre gränserna

| 9.27 | Ramprogrammet för solidaritet och hantering av migrationsströmmar, som planerats för perioden 2007/2008 till 2013, står för omkring 50 % av generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhets driftsutgifter och genomförs genom delad förvaltning med medlemsstaterna. Det består av fyra finansiella instrument (10), varav det största är fonden för de yttre gränserna, som står för över 50 % av utgifterna inom programmet. |
| --- | --- |

9.27

Ramprogrammet för solidaritet och hantering av migrationsströmmar, som planerats för perioden 2007/2008 till 2013, står för omkring 50 % av generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhets driftsutgifter och genomförs genom delad förvaltning med medlemsstaterna. Det består av fyra finansiella instrument (10), varav det största är fonden för de yttre gränserna, som står för över 50 % av utgifterna inom programmet.

| 9.28 | Trots att fonden för de yttre gränserna inrättades för den period som började den 1 januari 2007, antogs den rättsliga grunden först den 23 maj 2007 och tillämpningsföreskrifterna den 5 mars 2008. De första versionerna av beskrivningar av förvaltnings- och kontrollsystem samt programdokument som vissa medlemsstater har lämnat var dessutom kraftigt försenade eller av otillräcklig kvalitet. Därför kunde kommissionen inte betala den första förhandsfinansieringen till medlemsstaterna förrän under de sista månaderna av 2008. |
| --- | --- |

9.28

Trots att fonden för de yttre gränserna inrättades för den period som började den 1 januari 2007, antogs den rättsliga grunden först den 23 maj 2007 och tillämpningsföreskrifterna den 5 mars 2008. De första versionerna av beskrivningar av förvaltnings- och kontrollsystem samt programdokument som vissa medlemsstater har lämnat var dessutom kraftigt försenade eller av otillräcklig kvalitet. Därför kunde kommissionen inte betala den första förhandsfinansieringen till medlemsstaterna förrän under de sista månaderna av 2008.

| 9.29 | Inom ramen för revisionsförklaringen för 2008 begränsades därför revisionsrättens revision till generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhets granskning av de beskrivningar av förvaltnings- och kontrollsystem som hade lämnats av medlemsstaterna med avseende på fonden för de yttre gränserna. Inga betydande brister konstaterades vid denna granskning, men det går inte att bedöma hur ändamålsenliga förvaltnings- och kontrollsystemen faktiskt är förrän de har tagits i drift. |
| --- | --- |

9.29

Inom ramen för revisionsförklaringen för 2008 begränsades därför revisionsrättens revision till generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhets granskning av de beskrivningar av förvaltnings- och kontrollsystem som hade lämnats av medlemsstaterna med avseende på fonden för de yttre gränserna. Inga betydande brister konstaterades vid denna granskning, men det går inte att bedöma hur ändamålsenliga förvaltnings- och kontrollsystemen faktiskt är förrän de har tagits i drift.

Generaldirektoratet för kommunikation

| 9.30 | Revisionsrätten granskade verksamhetsrapporten för 2008 från generaldirektoratet för kommunikation. Granskningen visade på (se även
  bilaga 9.2
  ) en felprocent på 0,05 % som upptäckts vid generaldirektoratets förhandskontroller på sekundär nivå. Detta skulle kunna vara ett tecken på att de vanliga förhandskontrollerna har förbättrats sedan förra året. |
| --- | --- |

9.30

Revisionsrätten granskade verksamhetsrapporten för 2008 från generaldirektoratet för kommunikation. Granskningen visade på (se även
  bilaga 9.2
  ) en felprocent på 0,05 % som upptäckts vid generaldirektoratets förhandskontroller på sekundär nivå. Detta skulle kunna vara ett tecken på att de vanliga förhandskontrollerna har förbättrats sedan förra året.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 9.31 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap inte innehöll några väsentliga fel. Revisionsrättens granskning tyder dock på att de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

9.31

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap inte innehöll några väsentliga fel. Revisionsrättens granskning tyder dock på att de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna innehöll väsentliga fel.

| 9.31 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens slutsats att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap inte innehöll några väsentliga fel. Märkbara framsteg har gjorts i förhållande till tidigare år.

  Kommissionen noterar att revisionsrätten har påträffat kvantifierbara fel i 4 av 21 granskade mellanliggande betalningar och slutbetalningar.


  Kommissionen kommer att följa upp de fel som revisionsrätten upptäckt, och medlen kommer när så är lämpligt att återvinnas. |
| --- | --- |

9.31

Kommissionen noterar att revisionsrätten har påträffat kvantifierbara fel i 4 av 21 granskade mellanliggande betalningar och slutbetalningar.

Kommissionen kommer att följa upp de fel som revisionsrätten upptäckt, och medlen kommer när så är lämpligt att återvinnas.

| 9.32 | Revisionsrätten drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta. |
| --- | --- |

9.32

Revisionsrätten drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta.

| 9.32 | Det övervaknings- och kontrollsystem som infördes för perioden 2007–2013 skapar ett solitt regelverk. År 2008 gjordes betydande framsteg för GD Utbildning och kulturs del i genomförandet av systemet genom analys av efterhandsförsäkringar och intensifierade övervakningsbesök och revisioner. |
| --- | --- |

9.32

| 9.33 | Såsom anges i punkt 9.21 är den vägledning som utfärdats till de nationella programkontoren väl utvecklad och lämplig att använda som handledning för förfaranden. Det finns dock ingen sådan vägledning för de nationella myndigheterna. Revisionsrätten rekommenderar därför att kommissionen inför en mer normativ ram som visar vilka specifika åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

9.33

Såsom anges i punkt 9.21 är den vägledning som utfärdats till de nationella programkontoren väl utvecklad och lämplig att använda som handledning för förfaranden. Det finns dock ingen sådan vägledning för de nationella myndigheterna. Revisionsrätten rekommenderar därför att kommissionen inför en mer normativ ram som visar vilka specifika åtgärder som ska vidtas.

| 9.33 | ommissionen välkomnar det faktum att revisionsrätten anser Vägledningen för nationella programkontor vara väl utvecklad. Kommissionen håller med om att ytterligare steg mot en enklare och mer harmoniserad metod också kan tas vad de nationella myndigheterna anbelangar, vilkKet dock måste ske under beaktande av specifika situationer som råder i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

9.33

| 9.34 | Såsom anges i punkterna 9.22–9.25 anser revisionsrätten att de nationella myndigheternas förfarande för försäkran när det gäller programmet för livslångt lärande, och kontrollsystem som ska förstärka det, skulle kunna utgöra en lämplig grund för säkerhet i framtiden. Trots att framsteg har gjorts, ger det nuvarande genomförandet av systemet för övervakning och kontroll emellertid ännu inte tillfredsställande garantier för att fel avseende korrektheten förhindras eller upptäcks och korrigeras. Revisionsrätten rekommenderar därför att kommissionen närmare övervakar det årliga förfarandet för efterhandsförsäkran, med mer ingående övervakningsbesök och direkta verifieringar av att de beskrivna kontrollerna är tillfredsställande och tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

9.34

Såsom anges i punkterna 9.22–9.25 anser revisionsrätten att de nationella myndigheternas förfarande för försäkran när det gäller programmet för livslångt lärande, och kontrollsystem som ska förstärka det, skulle kunna utgöra en lämplig grund för säkerhet i framtiden. Trots att framsteg har gjorts, ger det nuvarande genomförandet av systemet för övervakning och kontroll emellertid ännu inte tillfredsställande garantier för att fel avseende korrektheten förhindras eller upptäcks och korrigeras. Revisionsrätten rekommenderar därför att kommissionen närmare övervakar det årliga förfarandet för efterhandsförsäkran, med mer ingående övervakningsbesök och direkta verifieringar av att de beskrivna kontrollerna är tillfredsställande och tillämpas fullt ut.

| 9.34 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens uttalande om lämpligheten av det integrerade kontroll- och övervakningssystem som har införts.

  Kommissionen håller med om att den närmare behöver övervaka de årliga efterhandsförsäkringarna. I revisionsplanen för 2009 ges därför mer plats åt övervakningsbesök som är koncentrerade på huruvida förvaltningsförfaranden och kontroller verkligen finns och om de genomförs på det sätt som medlemsstaterna beskriver. |
| --- | --- |

9.34

Kommissionen håller med om att den närmare behöver övervaka de årliga efterhandsförsäkringarna. I revisionsplanen för 2009 ges därför mer plats åt övervakningsbesök som är koncentrerade på huruvida förvaltningsförfaranden och kontroller verkligen finns och om de genomförs på det sätt som medlemsstaterna beskriver.

---

(1)  Som har ingått ett avtalsförhållande med kommissionen.

(2)  Artikel 7.3 i K(2007) 1807 slutlig i kommissionens beslut av den 26/IV/2007 om medlemsstaternas, kommissionens och de nationella programkontorens respektive ansvarsområden vid genomförandet av programmet för livslångt lärande (2007–2013).

(3)  De sex berörda programkontoren var EPOS vzw – Europese Programma’s voor Onderwijs, Opleiding en Samenwerking – Agentschap (Belgien), DAAD - Deutscher Akademischer Austauschdienst (Tyskland), FRSE – Fundacja Rozwoju Systemu Edukacji (Polen), OAPEE – Organismo Autónomo Programas Educativos Europeos (Spanien), Léargas (Irland) och ISFOL – Istituto per lo Sviluppo della Formazione e dell'Orientamento Professionale dei Lavoratori (Italien).

(4)  Deltagande organisationer är vanligtvis universitet, skolor eller högskolor, som förvaltar betalningar till stödmottagare som studenter eller lärare.

(5)  I dessa ingår inte fyra betalningar som klassificerats som ”mellanliggande betalningar” men som utgör bidrag till programkontorens administrativa kostnader och som, i likhet med förskott till programkontor, är beroende av att en bidragsöverenskommelse undertecknas.

(6)  Inbegripet fyra mellanliggande betalningar (se punkt 9.9).

(7)  K(2007) 1807 slutlig.

(8)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (EUT L 327, 24.11.2006, s. 45).

(9)  Lifelong Learning and Youth in Action programmes 2007–2013, Yearly Declaration of Assurance 2008, Guidelines for National Authorities, Bryssel, 2.3.2009.

(10)  De fyra instrumenten är: fonden för de yttre gränserna, integrationsfonden, återvändandefonden och Europeiska flyktingfonden.

(11)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 11.

(12)  Fyra mellanliggande betalningar, som utgör administrativa bidrag till programkontor, har grupperats med förskottsbetalningar som omfattas av liknande villkor.

BILAGA 9.1

GRANSKNINGSRESULTAT

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek

| År | Antal granskade transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 150 |
| 2007 | 150 |

År

Antal granskade transaktioner

2008

150

2007

150

1.2 —   Urvalets struktur

| Granskad transaktionstyp | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 15


  Utbildning och kultur | 16


  Kommunikation | 18


  Frihet, säkerhet och rättvisa | Totalt |
| Slutbetalningar/mellanliggande betalningar | 6,7 | 4,0 | 3,3 | 14,0 | 37 |
| Förskott | 66,7 | 0,0 | 19,3 | 86,0 | 63 |
| Totalt | 73,3 | 4,0 | 22,7 | 100,0 | 100 |

Granskad transaktionstyp

2008

2007

15

Utbildning och kultur

16

Kommunikation

18

Frihet, säkerhet och rättvisa

Totalt

Slutbetalningar/mellanliggande betalningar

6,7

4,0

3,3

14,0

37

Förskott

66,7

0,0

19,3

86,0

63

Totalt

73,3

4,0

22,7

100,0

100

1.3 —   Felfrekvens och beräknad inverkan av felen

| Fel | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| 15 | 16 | 18 | Totalt |
| Felfrekvens: Andel granskade transaktioner som innehöll fel | 7 % {8} | 17 % {1} | 18 % {6} | 10 % {15} | 21 % {31} |
| Kvantifierbara fel: Andel fel som kan kvantifieras | 18 % {2} | 0 % {0} | 25 % {2} | 20 % {4} | 26 % {10} |
| Inverkan av de kvantifierbara felen:

  Mest sannolik felprocent (1) | Under 2 % | Under 2 % | Mellan 2 % och 5 % |

Fel

2008

2007

15

16

18

Totalt

Felfrekvens: Andel granskade transaktioner som innehöll fel

7 % {8}

17 % {1}

18 % {6}

10 % {15}

21 % {31}

Kvantifierbara fel: Andel fel som kan kvantifieras

18 % {2}

0 % {0}

25 % {2}

20 % {4}

26 % {10}

Inverkan av de kvantifierbara felen:

Mest sannolik felprocent (1)

Under 2 %

Under 2 %

Mellan 2 % och 5 %

DEL 2:   SAMLAD BEDÖMNING AV SYSTEMEN FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2.1 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

Teckenförklaring:

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Inte ändamålsenligt |
| e.t | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Inte ändamålsenligt

e.t

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

| Aktuellt system avseende programmet för livslångt lärande | Nationell myndighet | Nationellt programkontor | Kommissionen | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien (EPOS) | | | | |
| Tyskland (DAAD) | | | | |
| Spanien (OAPEE) | | | | |
| Irland (Léargas) | | | | |
| Italien (ISFOL) | | | | |
| Polen (FRSE) | | | | |

Aktuellt system avseende programmet för livslångt lärande

Nationell myndighet

Nationellt programkontor

Kommissionen

Samlad bedömning

Belgien (EPOS)

Tyskland (DAAD)

Spanien (OAPEE)

Irland (Léargas)

Italien (ISFOL)

Polen (FRSE)

| Samlad bedömning | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | e.t. |

Samlad bedömning

2008

2007

e.t.

---

(1)  Revisionsrätten skiljer mellan tre olika nivåer när det gäller mest sannolik felprocent: under 2 %, mellan 2 och 5 %, och över 5 %.

Siffrorna inom klammerparentes är absoluta tal.

BILAGA 9.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE DAS-IAKTTAGELSER

| Revisionsrättens iakttagelser | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Iakttagelse 1:   Brister i förfarandet för förhandsförsäkran när det gäller programmet för livslångt lärande |
| Revisionsrätten konstaterade följande brister i förfarandet för förhandsförsäkran när det gäller programmet för livslångt lärande som minskar förfarandets värde som del av systemet för övervakning och kontroll:






  — | De nationella myndigheterna använde olika metoder för att få en grund för förhandsförsäkran, och det förekom skillnader i hur öppet de förfaranden som myndigheterna genomförde redovisades. Detta har lett till att den tilltro som kommissionen sätter till försäkringarna varierar i omfattning. |

Revisionsrättens iakttagelser

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Iakttagelse 1:   Brister i förfarandet för förhandsförsäkran när det gäller programmet för livslångt lärande

Revisionsrätten konstaterade följande brister i förfarandet för förhandsförsäkran när det gäller programmet för livslångt lärande som minskar förfarandets värde som del av systemet för övervakning och kontroll:

—

De nationella myndigheterna använde olika metoder för att få en grund för förhandsförsäkran, och det förekom skillnader i hur öppet de förfaranden som myndigheterna genomförde redovisades. Detta har lett till att den tilltro som kommissionen sätter till försäkringarna varierar i omfattning.

| — | Hur system och kontroller faktiskt fungerade kontrollerades inte av kommissionen, eftersom dess bedömning begränsades till en skrivbordsgranskning. |
| --- | --- |

—

Hur system och kontroller faktiskt fungerade kontrollerades inte av kommissionen, eftersom dess bedömning begränsades till en skrivbordsgranskning.

| — | Kommissionen godkände försäkringarna från medlemsstaterna med olika reservationer som skulle åtgärdas till slutet av 2007 utan att skriva in en försiktighetsåtgärd i sitt avtalsförhållande med programkontoren. Dessutom förekom ingen noggrann uppföljning av korrigerande åtgärder, tidsfristerna iakttogs ofta inte och ett stort antal reservationer hade fortfarande inte hävts i slutet av 2007. |
| --- | --- |

—

Kommissionen godkände försäkringarna från medlemsstaterna med olika reservationer som skulle åtgärdas till slutet av 2007 utan att skriva in en försiktighetsåtgärd i sitt avtalsförhållande med programkontoren. Dessutom förekom ingen noggrann uppföljning av korrigerande åtgärder, tidsfristerna iakttogs ofta inte och ett stort antal reservationer hade fortfarande inte hävts i slutet av 2007.

| — | En del av de kriterier som kommissionen använder i bedömningsförfarandet var inte ordentligt fastställda och därför var det osäkert vad som menas med slutförande av bedömningen och vilka försiktighetsåtgärder som skulle kunna vidtas. |
| --- | --- |

—

En del av de kriterier som kommissionen använder i bedömningsförfarandet var inte ordentligt fastställda och därför var det osäkert vad som menas med slutförande av bedömningen och vilka försiktighetsåtgärder som skulle kunna vidtas.

(Punkterna 9.16 och 9.17 i årsrapporten för budgetåret 2007)

Generaldirektoratet för utbildning och kultur konstaterar att förhandsförsäkran var ett nytt krav och en ”engångsföreteelse” i början av de nya programmen. Sedan dess har generaldirektoratet för utbildning och kultur vidtagit följande åtgärder för att avhjälpa denna brist:

| — | Mer exakta riktlinjer för de årliga försäkringarna har utfärdats, och särskilda möten med de nationella myndigheterna anordnades i mars och november 2008. |
| --- | --- |

—

Mer exakta riktlinjer för de årliga försäkringarna har utfärdats, och särskilda möten med de nationella myndigheterna anordnades i mars och november 2008.

| — | Fler besök på plats har anordnats (bland annat redovisningsrevisioner och inledning av programmet för övervakningskontroller). |
| --- | --- |

—

Fler besök på plats har anordnats (bland annat redovisningsrevisioner och inledning av programmet för övervakningskontroller).

| — | Bättre uppföljning av korrigerande åtgärder har säkerställts med hjälp av en uppskattningsmetod. |
| --- | --- |

—

Bättre uppföljning av korrigerande åtgärder har säkerställts med hjälp av en uppskattningsmetod.

| — | En tydlig koppling har skapats mellan uppskattningen och de försiktighetsåtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

—

En tydlig koppling har skapats mellan uppskattningen och de försiktighetsåtgärder som ska vidtas.

| — | Trots att kommissionen faktiskt utfärdade vissa riktlinjer i mars 2009, visade revisionsrättens besök på plats att de nationella myndigheterna fortfarande har olika tolkningar av hur sekundära kontroller ska utföras. |
| --- | --- |

—

Trots att kommissionen faktiskt utfärdade vissa riktlinjer i mars 2009, visade revisionsrättens besök på plats att de nationella myndigheterna fortfarande har olika tolkningar av hur sekundära kontroller ska utföras.

| — | År 2008 gjordes besök på plats vid nationella programkontor och myndigheter i elva länder. Inte ens i de länder som besöktes på plats kontrollerade kommissionen att de primära och sekundära kontroller som nämndes i de årliga försäkringarna faktiskt hade utförts. |
| --- | --- |

—

År 2008 gjordes besök på plats vid nationella programkontor och myndigheter i elva länder. Inte ens i de länder som besöktes på plats kontrollerade kommissionen att de primära och sekundära kontroller som nämndes i de årliga försäkringarna faktiskt hade utförts.

| — | Kommissionen har nu en rullande uppföljning av reservationerna för varje medlemsstat, men ett stort antal (162) reservationer avseende programmet för livslångt lärande hade ännu inte hävts vid utgången av 2008. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har nu en rullande uppföljning av reservationerna för varje medlemsstat, men ett stort antal (162) reservationer avseende programmet för livslångt lärande hade ännu inte hävts vid utgången av 2008.

Riktlinjer utfärdades redan i februari 2008 och aktualiserades 2009. Kontrollmålen är satta men sättet att nå dem får de nationella myndigheterna bestämma, under beaktande av de specifika situationer som råder i medlemsstaterna.

Kontroller av huruvida primära och sekundära kontroller verkligen utförts samt deras kvalitet ingick som en del av systemövervakningsbesöken och föranledde ibland utfärdande av reservationer.

I linje med den processinriktade övervakningsstrategin kan reservationer hävas eller läggas till under ett år. Detta visar att arbetet görs kontinuerligt och att reservationerna följs upp systematiskt.

Det genomsnittliga antalet oavklarade reservationer låg på omkring 4 per nationellt programkontor i slutet av 2008.

Iakttagelse 2:   Delvis ändamålsenliga övervakningskontroller utfördes av kommissionen när det gällde Europeiska flyktingfonden II

Kommissionens preliminära bedömning av de system för övervakning och kontroll som inrättats för Europeiska flyktingfonden (ERF) II har inte varit helt ändamålsenlig. Revisionsrätten konstaterade följande: det förekommer brister i medlemsstaternas beskrivningar av sina förvaltnings- och kontrollförfaranden, endast ett begränsat antal kontrollbesök i medlemsstaterna hade gjorts, och de flesta av dem gjordes inte inom ett år, det vill säga i enlighet med bestämmelserna, och uppföljningsförfarandet för att övervaka de framsteg som medlemsstaterna har gjort är inte systematiskt.

(Punkterna 9.20 och 9.21 i årsrapporten för budgetåret 2007)

I verksamhetsrapporten för 2008 från generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet anges att samtliga övervakningsbesök i de 14 medlemsstaterna (dvs. de som ännu inte besökts) genomfördes 2008. Besöken ger enligt rapporten en generellt sett klar och tillfredsställande bild av situationen, trots att det finns brister i vissa medlemsstaters förvaltnings- och kontrollsystem. Efter dessa övervakningsbesök bedömer generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet att man har uppnått rimlig säkerhet i fyra fall, acceptabel säkerhet i sju fall och begränsad säkerhet i tre fall. Vad beträffar de tre sistnämnda fallen var huvudfrågan bristen på oberoende hos den attesterande myndigheten, och generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet har infört en lämplig åtgärdsplan: två medlemsstater kommer att kontrolleras i efterhand, och det kontradiktoriska förfarandet pågår. Den tredje medlemsstaten ser för närvarande över sitt kontrollsystem på grundval av kommentarerna från generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet.

Inga noteringar.

Iakttagelse 3:   Systemet för förhandskontroller av utgifter inom kommunikation är inte ändamålsenligt

De flesta av de fel som revisionsrätten upptäckte (7 av 12) när det gällde utgifter inom kommunikation hade inte identifierats vid kommissionens förhandskontroller.

(Punkterna 9.22 och 9.23 i årsrapporten för budgetåret 2007)

Enligt den årliga verksamhetsrapporten för 2008 från generaldirektoratet för kommunikation använder generaldirektoratet checklistor. I rapporten sägs att för att de ska användas mer konsekvent och för att kvaliteten på generaldirektoratets kontroller ska förbättras innan en betalning görs, kommer mer utbildning att anordnas för vidaredelegerade utanordnare, förvaltningschefer och operativ personal.

Generaldirektoratet för kommunikation använder ett system för förhandskontroller på sekundär nivå baserat på MUS. Enligt den årliga verksamhetsrapporten för 2008 från generaldirektoratet för kommunikation omfattades 5 % av transaktionerna, motsvarande 43 % av transaktionernas totala värde, av en förhandskontroll på sekundär nivå 2008 med följande resultat: den totala felprocent som konstaterades i de granskade transaktionerna uppgår till 9,4 % när det gäller antalet och till 0,05 % när det gäller det direkta värdet.

Den låga felprocent (värdemässigt) som konstaterades under förhandskontrollerna på sekundär nivå tyder på att de ”normala” förhandskontrollerna har förbättrats sedan förra året.

En handlingsplan för att förbättra kvaliteten på transaktionerna har genomförts, och framför allt pågår nu utbildningsinsatser.

---

KAPITEL 10

Ekonomi och finans

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Översikt

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Inledning

Revisionens inriktning och omfattning

Den största risken när det gäller korrekthet

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Skrivbordskontroller på förhand av betalningsansökningar

Revisionsintyg om redovisningar av projektkostnader

Efterhandskontroller

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

Resultat från revisionen av garantifonden för externa åtgärder

Resultat från revisionen av EKSG under avveckling

Uppföljning av tidigare iakttagelser

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| ÖVERSIKT |
| 10.1 | Kapitel 10 består av fyra delar. Det inleds med den särskilda bedömningen inom ramen för revisionsförklaringen av verksamhetsområdet ekonomi och finans (se punkterna 10.2–10.31). Denna följs av resultaten av de återkommande revisionerna av garantifonden för externa åtgärder (se punkterna 10.32–10.36) och av Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (se punkterna 10.37–10.41). Kapitlet avslutas med en uppföljning av tidigare års iakttagelser. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

ÖVERSIKT

10.1

Kapitel 10 består av fyra delar. Det inleds med den särskilda bedömningen inom ramen för revisionsförklaringen av verksamhetsområdet ekonomi och finans (se punkterna 10.2–10.31). Denna följs av resultaten av de återkommande revisionerna av garantifonden för externa åtgärder (se punkterna 10.32–10.36) och av Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (se punkterna 10.37–10.41). Kapitlet avslutas med en uppföljning av tidigare års iakttagelser.

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Inledning

| 10.2 | I denna del redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet ekonomi och finans som innefattar följande politikområden: 01-Ekonomi och finans, 02-Näringsliv, 03-Konkurrens, 12-Den inre marknaden och 20-Handel. I
  tabell 10.1
  ges närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har tillämpats. |
| --- | --- |

10.2

I denna del redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet ekonomi och finans som innefattar följande politikområden: 01-Ekonomi och finans, 02-Näringsliv, 03-Konkurrens, 12-Den inre marknaden och 20-Handel. I
  tabell 10.1
  ges närmare upplysningar om vilka verksamheter som har granskats, hur stora utgifterna har varit under året och vilken typ av förvaltning som har tillämpats.

Tabell 10.1 —   Betalnings- och åtagandebemyndiganden för 2008

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar under 2008 | Budgetförvaltningsmetod |
| 1 | Ekonomi och finans | Administrativa utgifter (20) | 59 | Direkt central |
| Ekonomiska och monetära unionen | 13 | Direkt central |
| Internationella ekonomiska och finansiella frågor | 42 | Direkt central |
| Finansiella transaktioner och instrument | 172 | Indirekt central eller gemensam |
| | 286 | |
| 2 | Näringsliv | Administrativa utgifter (20) | 110 | Direkt central |
| Konkurrenskraft, industripolitik, innovation och företagsamhet | 94 | Direkt central |
| Den inre marknaden för varor och tjänster | 142 | Direkt central |
| Samarbete – Rymdteknik och säkerhet | 131 | Direkt central |
| | 477 | |
| 3 | Konkurrens | Administrativa utgifter (20) | 79 | Direkt central |
| Konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning samt avreglering | 8 | Direkt central |
| | 87 | |
| 12 | Den inre marknaden | Administrativa utgifter (20) | 52 | Direkt central |
| Politisk strategi och samordning för generaldirektoratet för inre marknaden | 6 | Direkt central |
| Inre marknaden för tjänster | 0 | Direkt central |
| | 58 | |
| 20 | Handel | Administrativa utgifter (20) | 63 | Direkt central |
| Handelspolitik | 13 | |
| | 76 | |
| Totalt | 984 | |
| Totala administrativa utgifter | 363 | |
| Totala driftsutgifter | 621 | |
| Totala betalningar under året | 984 | |
| Totala åtaganden under året | 1 131 | |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar under 2008

Budgetförvaltningsmetod

1

Ekonomi och finans

Administrativa utgifter (20)

59

Direkt central

Ekonomiska och monetära unionen

13

Direkt central

Internationella ekonomiska och finansiella frågor

42

Direkt central

Finansiella transaktioner och instrument

172

Indirekt central eller gemensam

286

2

Näringsliv

Administrativa utgifter (20)

110

Direkt central

Konkurrenskraft, industripolitik, innovation och företagsamhet

94

Direkt central

Den inre marknaden för varor och tjänster

142

Direkt central

Samarbete – Rymdteknik och säkerhet

131

Direkt central

477

3

Konkurrens

Administrativa utgifter (20)

79

Direkt central

Konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning samt avreglering

8

Direkt central

87

12

Den inre marknaden

Administrativa utgifter (20)

52

Direkt central

Politisk strategi och samordning för generaldirektoratet för inre marknaden

6

Direkt central

Inre marknaden för tjänster

0

Direkt central

58

20

Handel

Administrativa utgifter (20)

63

Direkt central

Handelspolitik

13

76

Totalt

984

Totala administrativa utgifter

363

Totala driftsutgifter

621

Totala betalningar under året

984

Totala åtaganden under året

1 131

| 10.3 | De största programmen inom detta verksamhetsområde, som står för närmare 80 % (eller 493 miljoner euro) av områdets totala driftsutgifter, finansieras inom politikområdena 01-Ekonomi och finans och 02-Näringsliv. Programmen presenteras i
  tabell 10.2. |
| --- | --- |

10.3

De största programmen inom detta verksamhetsområde, som står för närmare 80 % (eller 493 miljoner euro) av områdets totala driftsutgifter, finansieras inom politikområdena 01-Ekonomi och finans och 02-Näringsliv. Programmen presenteras i
  tabell 10.2.

Tabell 10.2 —   De största programmen inom verksamhetsområdet ekonomi och finans

| Avdelning i budgeten | Program | Betalningar 2008
  (miljoner euro) | % av de totala drifts-utgifterna |
| --- | --- | --- | --- |
| 01 | Finansiella instrument inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt det fleråriga programmet för företag och företagaranda | 139 | 22 % |
| 01 | Makroekonomiskt stöd | 41 | 7 % |
| 02 | Finansiering av EU-organ (21) | 111 | 18 % |
| 02 | Sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling | 77 | 12 % |
| 02 | Ramprogram för konkurrenskraft och innovation – Programmet för entreprenörskap och innovation | 76 | 12 % |
| 02 | Sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling | 49 | 8 % |
| Totalt | 493 | 79 % |

Avdelning i budgeten

Program

Betalningar 2008

(miljoner euro)

% av de totala drifts-utgifterna

01

Finansiella instrument inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt det fleråriga programmet för företag och företagaranda

139

22 %

01

Makroekonomiskt stöd

41

7 %

02

Finansiering av EU-organ (21)

111

18 %

02

Sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling

77

12 %

02

Ramprogram för konkurrenskraft och innovation – Programmet för entreprenörskap och innovation

76

12 %

02

Sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling

49

8 %

Totalt

493

79 %

| 10.4 | Syftet med det ramprogram för konkurrenskraft och innovation och det fleråriga program för företag och företagaranda som finansieras under politikområdet 01-Ekonomi och finans är att stödja små och medelstora företag med tillgång till kapital, riskkapital och lån med hjälp av gemenskapens finansieringsinstrument som på kommissionens uppdrag hanteras av Europeiska investeringsfonden (EIF) (1). Det makroekonomiska stödet är ett finansiellt instrument för betalningsbalansstöd till tredjeländer. Detta sker i form av lån på medellång/lång sikt och/eller bidrag. Stödet beviljas under förutsättning att vissa villkor för den ekonomiska politiken och finanspolitiken uppfylls. |
| --- | --- |

10.4

Syftet med det ramprogram för konkurrenskraft och innovation och det fleråriga program för företag och företagaranda som finansieras under politikområdet 01-Ekonomi och finans är att stödja små och medelstora företag med tillgång till kapital, riskkapital och lån med hjälp av gemenskapens finansieringsinstrument som på kommissionens uppdrag hanteras av Europeiska investeringsfonden (EIF) (1). Det makroekonomiska stödet är ett finansiellt instrument för betalningsbalansstöd till tredjeländer. Detta sker i form av lån på medellång/lång sikt och/eller bidrag. Stödet beviljas under förutsättning att vissa villkor för den ekonomiska politiken och finanspolitiken uppfylls.

| 10.5 | Syftet med programmet för entreprenörskap och innovation, som finansieras inom politikområdet 02-Näringsliv, är att stärka konkurrenskraften hos framförallt små och medelstora företag för att främja innovation, inbegripet miljöinnovation och för att stödja näringslivsreformer och administrativa reformer. |
| --- | --- |

10.5

Syftet med programmet för entreprenörskap och innovation, som finansieras inom politikområdet 02-Näringsliv, är att stärka konkurrenskraften hos framförallt små och medelstora företag för att främja innovation, inbegripet miljöinnovation och för att stödja näringslivsreformer och administrativa reformer.

| 10.6 | Syftet med de åtgärder som genomförs genom gemenskapens sjunde ramprogram (2007–2013) är att stödja ett europeiskt rymdprogram och att utveckla teknik och kunskap för att skydda medborgarna mot hot som terrorism samt från konsekvenserna av händelser som naturkatastrofer och industriolyckor. Förutom stöd till europeiska rymdprojekt finansierades genom gemenskapens sjätte ramprogram (2002–2006) också särskilda åtgärder för att främja teknisk innovation, utnyttjandet av forskningsresultat och bildandet av teknikföretag i gemenskapen och i alla dess regioner. |
| --- | --- |

10.6

Syftet med de åtgärder som genomförs genom gemenskapens sjunde ramprogram (2007–2013) är att stödja ett europeiskt rymdprogram och att utveckla teknik och kunskap för att skydda medborgarna mot hot som terrorism samt från konsekvenserna av händelser som naturkatastrofer och industriolyckor. Förutom stöd till europeiska rymdprojekt finansierades genom gemenskapens sjätte ramprogram (2002–2006) också särskilda åtgärder för att främja teknisk innovation, utnyttjandet av forskningsresultat och bildandet av teknikföretag i gemenskapen och i alla dess regioner.

Revisionens inriktning och omfattning

| 10.7 | Den särskilda bedömningen bygger på följande granskningsåtgärder:






  a) | Substansgranskning av ett representativt statistiskt urval bestående av 80 betalningar som kommissionen gjorde under 2008. |
| --- | --- | --- |

10.7

Den särskilda bedömningen bygger på följande granskningsåtgärder:

a)

Substansgranskning av ett representativt statistiskt urval bestående av 80 betalningar som kommissionen gjorde under 2008.

| b) | En bedömning av ändamålsenligheten i följande övervaknings- och kontrollsystem:






  — | Kommissionens skrivbordskontroller på förhand av bidragsbetalningar och upphandlingskontrakt, främst genom kontroll av ett stickprov bestående av 120 betalningar. |
| --- | --- | --- |

b)

En bedömning av ändamålsenligheten i följande övervaknings- och kontrollsystem:

—

Kommissionens skrivbordskontroller på förhand av bidragsbetalningar och upphandlingskontrakt, främst genom kontroll av ett stickprov bestående av 120 betalningar.

| — | Revisionsintyg från oberoende revisorer om redovisningar av projektkostnader. |
| --- | --- |

—

Revisionsintyg från oberoende revisorer om redovisningar av projektkostnader.

| — | Efterhandskontroller, särskilt inom ramen för revisionsstrategin för sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

—

Efterhandskontroller, särskilt inom ramen för revisionsstrategin för sjätte ramprogrammet.

| 10.8 | I de granskade betalningarna ingick bidrag till slutmottagare (2), överföringar till förvaltningskonton (3)inom ramen för det fleråriga programmet för företag och företagaranda och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, höjningen av EIF:s kapital samt överföringar till de två EU-organen och betalningar för upphandling eller tjänster. |
| --- | --- |

10.8

I de granskade betalningarna ingick bidrag till slutmottagare (2), överföringar till förvaltningskonton (3)inom ramen för det fleråriga programmet för företag och företagaranda och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, höjningen av EIF:s kapital samt överföringar till de två EU-organen och betalningar för upphandling eller tjänster.

| 10.9 | Revisionen genomfördes på slutmottagarnivå för 10 av de 80 betalningarna. De återstående transaktionerna, inbegripet betalningar till förvaltningskontona för det fleråriga programmet för företag och företagaranda och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt till de två EU-organen, granskades på kommissionsnivå. |
| --- | --- |

10.9

Revisionen genomfördes på slutmottagarnivå för 10 av de 80 betalningarna. De återstående transaktionerna, inbegripet betalningar till förvaltningskontona för det fleråriga programmet för företag och företagaranda och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt till de två EU-organen, granskades på kommissionsnivå.

| 10.10 | I det urval som nämns i punkt 10.7 a ingick också en betalning till OECD inom ramen för en bidragsöverenskommelse (4). Kommissionen har på Europeiska gemenskapernas vägnar ingått en överenskommelse med OECD om den administrativa hanteringen av gemenskapsprojekt som genomförs av OECD. OECD tolkar denna överenskommelse på ett sätt som begränsar revisionsrättens revisionsbefogenheter. I detta specifika fall utfördes revisionen av OECD:s internrevisor. Revisionsrätten bedömde resultatet av denna revision genom att undersöka arbetspappren från revisionen och alla tillgängliga styrkande handlingar. |
| --- | --- |

10.10

I det urval som nämns i punkt 10.7 a ingick också en betalning till OECD inom ramen för en bidragsöverenskommelse (4). Kommissionen har på Europeiska gemenskapernas vägnar ingått en överenskommelse med OECD om den administrativa hanteringen av gemenskapsprojekt som genomförs av OECD. OECD tolkar denna överenskommelse på ett sätt som begränsar revisionsrättens revisionsbefogenheter. I detta specifika fall utfördes revisionen av OECD:s internrevisor. Revisionsrätten bedömde resultatet av denna revision genom att undersöka arbetspappren från revisionen och alla tillgängliga styrkande handlingar.

| 10.10 | Kommissionen anser att den klausul om att göra sitt bästa som ingår i följenoten till tolkningsmeddelandet av den 17 november 1994 inte begränsar revisionsrättens befogenheter att fortsätta granskningarna i enlighet med fördraget. Kommissionen kommer att ta kontakt med OECD för att se till att revisionsrättens revisionsbefogenheter inte begränsas. |
| --- | --- |

10.10

Den största risken när det gäller korrekthet

| 10.11 | De flesta bidrag inom verksamhetsområdet betalas ut på grundval av kostnadsredovisningar som mottagarna lämnar. Den största risken när det gäller laglighet och korrekthet är att de stödberättigande kostnaderna i kostnadsredovisningarna redovisas för högt och att detta inte upptäcks av kommissionens system för övervakning av kontroll. Med tanke på det stora antalet kostnadsredovisningar har kommissionen inte möjlighet att kontrollera var och en på plats hos stödmottagaren. Revisionsrätten bedömer därför risken som hög när det gäller korrektheten i betalningar som görs på grundval av kostnadsredovisningar. |
| --- | --- |

10.11

De flesta bidrag inom verksamhetsområdet betalas ut på grundval av kostnadsredovisningar som mottagarna lämnar. Den största risken när det gäller laglighet och korrekthet är att de stödberättigande kostnaderna i kostnadsredovisningarna redovisas för högt och att detta inte upptäcks av kommissionens system för övervakning av kontroll. Med tanke på det stora antalet kostnadsredovisningar har kommissionen inte möjlighet att kontrollera var och en på plats hos stödmottagaren. Revisionsrätten bedömer därför risken som hög när det gäller korrektheten i betalningar som görs på grundval av kostnadsredovisningar.

| 10.11 | Risken att mottagarna uppger för höga kostnader i sina kostnadsredovisningar beror till största delen på den inneboende komplexiteten i de finansieringsmekanismer som föreskrivs i gällande bestämmelser och som bygger på ersättning av faktiska kostnader. Komplexiteten begränsar också omfattningen av de skrivbordskontroller som kan genomföras innan mottagarnas kostnader ersätts.

  Merparten av felen beror på att personalkostnader och allmänna omkostnader har deklarerats felaktigt. Kommissionen kan inte upptäcka dessa fel förrän betalningen görs och har därför infört en kontrollstrategi och efterhandsrevisioner. De korrigerande åtgärder som vidtagits har till syfte att minska felfrekvensen. Ytterligare korrigerande åtgärder har inletts för sjunde ramprogrammet, särskilt när det gäller revisionsintyg. Kommissionen indriver eventuella överskjutande belopp som utbetalats till de granskade stödmottagarna. |
| --- | --- |

10.11

Merparten av felen beror på att personalkostnader och allmänna omkostnader har deklarerats felaktigt. Kommissionen kan inte upptäcka dessa fel förrän betalningen görs och har därför infört en kontrollstrategi och efterhandsrevisioner. De korrigerande åtgärder som vidtagits har till syfte att minska felfrekvensen. Ytterligare korrigerande åtgärder har inletts för sjunde ramprogrammet, särskilt när det gäller revisionsintyg. Kommissionen indriver eventuella överskjutande belopp som utbetalats till de granskade stödmottagarna.

Transaktionernas korrekthet

| 10.12 | Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 10.1.
  Revisionsrätten fann att 14 % av betalningarna (11 av 80) innehöll 13 fel. Av dessa fel gällde 46 % (6 av 13) den redovisade utgiftens stödberättigande. Revisionsrätten konstaterade att den mest sannolika felprocenten låg strax över 2 %. Merparten av felen avsåg projekt som finansieras genom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Resultatet bekräftar den riskbedömning som nämns i punkt 10.11 och bekräftas av resultaten av kommissionens efterhandskontroller (5), av revisionsrättens slutsats i kapitel 10 av årsrapporten för 2007 och av revisionsrättens granskningsresultat som redovisas i kapitel 7. |
| --- | --- |

10.12

Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 10.1.
  Revisionsrätten fann att 14 % av betalningarna (11 av 80) innehöll 13 fel. Av dessa fel gällde 46 % (6 av 13) den redovisade utgiftens stödberättigande. Revisionsrätten konstaterade att den mest sannolika felprocenten låg strax över 2 %. Merparten av felen avsåg projekt som finansieras genom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Resultatet bekräftar den riskbedömning som nämns i punkt 10.11 och bekräftas av resultaten av kommissionens efterhandskontroller (5), av revisionsrättens slutsats i kapitel 10 av årsrapporten för 2007 och av revisionsrättens granskningsresultat som redovisas i kapitel 7.

| 10.12 | Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens kvantifiering av två fall. I dessa fall utfördes arbetet, resultatet av arbetet godtogs och kostnader uppstod, vilket innebär att en partiell återbetalning hade varit motiverad. Revisionsrätten ansåg dock, på grundval av dess tolkning av avtalet i dessa två fall, att de flesta av de redovisade kostnaderna inte var bidragsberättigande. Om kommissionens bedömning av felfrekvensen i dessa två fall tas i beaktande sjunker den samlade felfrekvensen för detta politikområde till under 2 %. |
| --- | --- |

10.12

| 10.13 | Som framgår av
  1.3
  i
  bilaga 10.1
  , beror den mest sannolika felprocenten för detta verksamhetsområde till största delen på de fel som påträffades i betalningar inom sjätte ramprogrammet. Merparten av felen beror på att kommissionen har ersatt stödberättigande kostnader som stödmottagarna har angett för högt i sina kostnadsredovisningar. Orsakerna till de fel som påträffades var: |
| --- | --- |

10.13

Som framgår av
  1.3
  i
  bilaga 10.1
  , beror den mest sannolika felprocenten för detta verksamhetsområde till största delen på de fel som påträffades i betalningar inom sjätte ramprogrammet. Merparten av felen beror på att kommissionen har ersatt stödberättigande kostnader som stödmottagarna har angett för högt i sina kostnadsredovisningar. Orsakerna till de fel som påträffades var:

| 10.13 | Revisionsrättens bedömning bygger på en revision av 80 transaktioner, i vilka det konstaterades endast fem kvantifierbara fel rörande betalningar inom sjätte ramprogrammet. Dessutom står sjätte ramprogrammet för bara 8 % av betalningarna (se tabell 10.2 – De största programmen på verksamhetsområdet ekonomi och finans). Alla iakttagelser rörande utgifter inom sjätte ramprogrammet motsvarar iakttagelserna för kapitel 7.

  Kommissionen vidtar nödvändiga åtgärder för att inkassera bidragsbelopp som betalats ut för icke stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

10.13

Kommissionen vidtar nödvändiga åtgärder för att inkassera bidragsbelopp som betalats ut för icke stödberättigande kostnader.

| — | Inga eller otillräckliga handlingar för att styrka de redovisade kostnaderna (till exempel att faktura saknas). |
| --- | --- |

—

Inga eller otillräckliga handlingar för att styrka de redovisade kostnaderna (till exempel att faktura saknas).

| — | Kommissionen håller med om att styrkande handlingar inte alltid tillhandahållits. Kommissionen anser dock att felens ekonomiska verkningar är mindre än i revisionsrättens bedömning. Även om vissa kostnader inte till fullo styrktes av formella handlingar hade arbetet utförts och det fanns bevis på att betalning hade skett. |
| --- | --- |

—

| — | Användning av budgeterade belopp eller genomsnittliga kostnader vilket strider mot det avtalade kravet på att använda faktiska kostnader. |
| --- | --- |

—

Användning av budgeterade belopp eller genomsnittliga kostnader vilket strider mot det avtalade kravet på att använda faktiska kostnader.

| — | Kommissionen håller med om denna iakttagelse, vilken hänger samman med den särskilda risk som revisionsrätten nämner i punkt 10.11. Kommissionen har infört en omfattande strategi för kontroll i efterhand, i syfte att betydligt sänka felfrekvensen. |
| --- | --- |

—

| — | Redovisning av kostnader som uppkommit utanför stödberättigandeperioden. |
| --- | --- |

—

Redovisning av kostnader som uppkommit utanför stödberättigandeperioden.

| — | Kommissionen håller med om denna iakttagelse, vilken hänger samman med den särskilda risk som revisionsrätten nämner i punkt 10.11. Kommissionen har infört en omfattande strategi för kontroll i efterhand, i syfte att betydligt sänka felfrekvensen. |
| --- | --- |

—

| — | Redovisning av olika icke stödberättigande kostnader (till exempel kostnader som orsakats av tredje part) eller icke existerande kostnader. |
| --- | --- |

—

Redovisning av olika icke stödberättigande kostnader (till exempel kostnader som orsakats av tredje part) eller icke existerande kostnader.

| — | I två av de projekt där fel konstaterats var mottagarna av EU-stödet små och medelstora företag med en komplex rättslig form. Trots att det inte fanns några anställningsavtal lades det fram bevis för att ett avtalsförhållande förelåg mellan stödmottagaren och dem som utförde arbetet. |
| --- | --- |

—

| — | Felaktig beräkning av kommissionen av det slutliga bidragsbeloppet. |
| --- | --- |

—

Felaktig beräkning av kommissionen av det slutliga bidragsbeloppet.

| — | De kontrollåtgärder som införts vid kommissionen har utformats för att situationer av denna typ ska kunna undvikas. |
| --- | --- |

—

| 10.14 | 38 % av felen (5 av de 13) (samtliga klassificerade som övriga frågor avseende efterlevnad) gällde politikområdet 20-Handel och berodde på att det saknades dokument som ska ingå i upphandlingsförfarandena. Detta borde ha upptäckts med hjälp av kommissionens system för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

10.14

38 % av felen (5 av de 13) (samtliga klassificerade som övriga frågor avseende efterlevnad) gällde politikområdet 20-Handel och berodde på att det saknades dokument som ska ingå i upphandlingsförfarandena. Detta borde ha upptäckts med hjälp av kommissionens system för övervakning och kontroll.

| 10.14 | Kommissionen godtar revisionsrättens iakttagelser, men vill påpeka att de flesta av de fel som revisionsrätten funnit hänger samman med upphandlingsförfaranden som ägde rum 2004 eller 2005.

  Sedan dess har kontrollförfarandena skärpts betydligt och kommissionen förväntar sig inte att fel av detta slag kommer att förekomma igen. En revision av upphandlingsförfaranden inom GD Handel som nyligen genomfördels av internrevisionsfunktionen (IAC) bekräftade denna positiva bedömning. |
| --- | --- |

10.14

Sedan dess har kontrollförfarandena skärpts betydligt och kommissionen förväntar sig inte att fel av detta slag kommer att förekomma igen. En revision av upphandlingsförfaranden inom GD Handel som nyligen genomfördels av internrevisionsfunktionen (IAC) bekräftade denna positiva bedömning.

Systemens ändamålsenlighet

| 10.15 | Kommissionen har inrättat olika kontroller för att minska risken för oriktiga betalningar. De viktigaste kontrollerna är






  — | skrivbordskontroller på förhand av betalningsansökningar, |
| --- | --- | --- |

10.15

Kommissionen har inrättat olika kontroller för att minska risken för oriktiga betalningar. De viktigaste kontrollerna är

—

skrivbordskontroller på förhand av betalningsansökningar,

| — | revisionsintyg avseende redovisningar av projektkostnader, och |
| --- | --- |

—

revisionsintyg avseende redovisningar av projektkostnader, och

| — | efterhandskontroller av ett urval av mottagare efter mellanliggande betalningar eller slutbetalningar. |
| --- | --- |

—

efterhandskontroller av ett urval av mottagare efter mellanliggande betalningar eller slutbetalningar.

| 10.16 | Resultatet av revisionsrättens bedömning av övervaknings- och kontrollsystemens ändamålsenlighet sammanfattas i
  bilaga 10.1 del 2.
  Bedömningen inriktades på de tre politikområden inom vilka så gott som samtliga betalningar i urvalet för 2008 hade skett. |
| --- | --- |

10.16

Resultatet av revisionsrättens bedömning av övervaknings- och kontrollsystemens ändamålsenlighet sammanfattas i
  bilaga 10.1 del 2.
  Bedömningen inriktades på de tre politikområden inom vilka så gott som samtliga betalningar i urvalet för 2008 hade skett.

| 10.16 | Kommissionen anser att förhandskontrollerna av betalningar är effektiva. De brister som revisionsrätten konstaterat när det gäller att kryssa för rutor i checklistor har ingen betydande inverkan på övervaknings- och kontrollsystemens effektivitet (se även punkt 10.19). |
| --- | --- |

10.16

Skrivbordskontroller på förhand av betalningsansökningar

| 10.17 | Syftet med skrivbordskontroller på förhand är att kontrollera om transaktionen är laglig och korrekt och överensstämmer med principen om sund ekonomisk förvaltning. Med deras hjälp försöker man också säkerställa att alla uppgifter har utförts korrekt och i enlighet med kraven i kontraktet eller bidragsöverenskommelsen innan betalningen verkställs. |
| --- | --- |

10.17

Syftet med skrivbordskontroller på förhand är att kontrollera om transaktionen är laglig och korrekt och överensstämmer med principen om sund ekonomisk förvaltning. Med deras hjälp försöker man också säkerställa att alla uppgifter har utförts korrekt och i enlighet med kraven i kontraktet eller bidragsöverenskommelsen innan betalningen verkställs.

| 10.18 | Revisionsrätten bedömde betalningsgången vid de generaldirektorat som har till uppgift att genomföra politikområdena 01-Ekonomi och finans, 02-Näringsliv och 20-Handel (6). För varje utvald betalning från dessa tre generaldirektorat i det urval med 80 betalningar som nämns i punkt 10.7 kontrollerades det om betalningsgången hade tillämpats konsekvent och om skrivbordskontrollerna på förhand hade varit lämpliga. Det ytterligare urvalet på 120 betalningar användes för att bedöma om förhandskontrollerna fungerade ändamålsenligt när det gällde tre program som förvaltades av generaldirektoratet för näringsliv (7)och för 30 betalningar som gjorts av generaldirektoratet för handel. |
| --- | --- |

10.18

Revisionsrätten bedömde betalningsgången vid de generaldirektorat som har till uppgift att genomföra politikområdena 01-Ekonomi och finans, 02-Näringsliv och 20-Handel (6). För varje utvald betalning från dessa tre generaldirektorat i det urval med 80 betalningar som nämns i punkt 10.7 kontrollerades det om betalningsgången hade tillämpats konsekvent och om skrivbordskontrollerna på förhand hade varit lämpliga. Det ytterligare urvalet på 120 betalningar användes för att bedöma om förhandskontrollerna fungerade ändamålsenligt när det gällde tre program som förvaltades av generaldirektoratet för näringsliv (7)och för 30 betalningar som gjorts av generaldirektoratet för handel.

| 10.19 | Revisionsrätten konstaterade att för politikområdet 02-Näringsliv användes checklistor och kalkylblad bland annat för att identifiera och förhindra fel i kostnadsredovisningar. Följande brister noterades dock: |
| --- | --- |

10.19

Revisionsrätten konstaterade att för politikområdet 02-Näringsliv användes checklistor och kalkylblad bland annat för att identifiera och förhindra fel i kostnadsredovisningar. Följande brister noterades dock:

| 10.19 | Kommissionen är övertygad om att de kontrollsystem som införts är kostnadseffektiva och står i proportion till sitt syfte och att checklistorna är ett väsentligt redskap för hanteringen av transaktioner. De brister som har konstaterats har inga följder för en konsekvent tillämpning av betalningsgången och för lämpligheten av skrivbordskontrollerna på förhand.

  En checklista är inte ett mål i sig självt. Det främsta syftet med checklistorna är att se till att alla nödvändiga kontroller genomförs. |
| --- | --- |

10.19

En checklista är inte ett mål i sig självt. Det främsta syftet med checklistorna är att se till att alla nödvändiga kontroller genomförs.

| — | Det gavs inte alltid tillräckligt detaljerad information om de kontroller som utfördes av den personal som gjorde förhandskontroller (8); |
| --- | --- |

—

Det gavs inte alltid tillräckligt detaljerad information om de kontroller som utfördes av den personal som gjorde förhandskontroller (8);

| — | Alla kontroller står i proportion till och är relevanta för transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrättens bedömning avser följande: i) checklistor som den andre kontrollanten endast undertecknade utan att kryssa för några enskilda rutor och ii) fem fall där revisionsrätten ansåg att rutor hade kryssats för felaktigt. Kommissionen anser inte att några av dessa iakttagna brister har någon betydande inverkan på övervaknings- och kontrollsystemens effektivitet. Närmare bestämt kan följande konstateras:







  i) | Det är den delegerade utanordnaren som har ansvaret för att utarbeta checklistor. Kontrollanten bekräftar genom sin underskrift att kontrollerna har utförts. Ett system med checklistor där kontrollerna bekräftas genom att rutor kryssas för eller genom en underskrift har ingen inverkan på förhandskontrollernas effektivitet. |
| --- | --- | --- |

—

i)

Det är den delegerade utanordnaren som har ansvaret för att utarbeta checklistor. Kontrollanten bekräftar genom sin underskrift att kontrollerna har utförts. Ett system med checklistor där kontrollerna bekräftas genom att rutor kryssas för eller genom en underskrift har ingen inverkan på förhandskontrollernas effektivitet.

| ii) | I vissa fall kan det ha förekommit att på checklistorna inte blev korrekt förkryssade, men utöver denna formalitet utan ekonomisk inverkan finns det inga bevis för att kontrollerna inte utfördes korrekt. |
| --- | --- |

ii)

I vissa fall kan det ha förekommit att på checklistorna inte blev korrekt förkryssade, men utöver denna formalitet utan ekonomisk inverkan finns det inga bevis för att kontrollerna inte utfördes korrekt.

Vidare påmindes all personal som deltog i arbetsflödena om att se till att alla checklistor fylls i på ett förståeligt sätt efter det att kontrollerna utförts.

| — | De checklistor som användes för att kontrollera de externa revisionsintyg som överlämnats av mottagare hade ingen sammanfattning av vilket arbete som utförts på varje kontrollerat intyg. |
| --- | --- |

—

De checklistor som användes för att kontrollera de externa revisionsintyg som överlämnats av mottagare hade ingen sammanfattning av vilket arbete som utförts på varje kontrollerat intyg.

| — | Revisionsintygen för varje partner som binds av avtalet finns redan med i de handlingar som ska förhandskontrolleras. I de checklistor som används vid genomgången av revisionsintyget ges en sammanfattning av de kontroller som utförts.

  Ansvaret för att upprätta checklistor som motsvarar den aktuella risknivån ligger på den delegerade utanordnaren. Kommissionen anser att det inte är kostnadseffektivt att ha en separat checklista för varje enskilt revisionsintyg. |
| --- | --- |

—

Ansvaret för att upprätta checklistor som motsvarar den aktuella risknivån ligger på den delegerade utanordnaren. Kommissionen anser att det inte är kostnadseffektivt att ha en separat checklista för varje enskilt revisionsintyg.

| — | I två fall var förhandskontrollen av överföringar av medel till ett EU-organ otillräcklig vilket ledde till finansiella korrigeringar i ett senare skede. |
| --- | --- |

—

I två fall var förhandskontrollen av överföringar av medel till ett EU-organ otillräcklig vilket ledde till finansiella korrigeringar i ett senare skede.

| — | De kontrollåtgärder som införts vid kommissionen har utformats för att situationer av denna typ ska kunna undvikas så långt som möjligt. |
| --- | --- |

—

I ett av de två fallen upptäcktes felet omedelbart efter betalningen, vilket visar att de kontroller som redan införts är tillräckliga för att garantera en lämplig kontrollmiljö. Korrigerande åtgärder hade vidtagits innan revisionsrätten började analysera fallet. Ingen ekonomisk risk förelåg, eftersom dessa utbetalningar rörde förhandsfinansiering och eftersom EU:s byråer för varje år betalar tillbaka eventuella belopp som överstiger kostnaderna.

| 10.20 | Revisionsrätten konstaterade också att 30 % av betalningarna inom ramen för de två programmen (9)inte gjordes inom den betalningsfrist som anges i genomförandebestämmelserna. För ett tredje program som kontrollerades noterades inga förseningar. |
| --- | --- |

10.20

Revisionsrätten konstaterade också att 30 % av betalningarna inom ramen för de två programmen (9)inte gjordes inom den betalningsfrist som anges i genomförandebestämmelserna. För ett tredje program som kontrollerades noterades inga förseningar.

| 10.20 | Kommissionen har avsevärt minskat antalet försenade betalningar och fortsätter att arbeta för att ytterligare minska förseningarna. Betalningarna i det stickprov som revisionsrätten hänvisar till gjordes av GD Näringsliv, som på nytt uppvisar en klar förbättring under det första halvåret 2009 (bara 6 % försenade betalningar) jämfört med 2008 (13 %) och 2007 (34 %). Detta blev möjligt tack vare att en rad olika åtgärder genomförts för att åstadkomma tydligare förfaranden med fullständig granskning samt effektiva förhandskontroller och förenklade arbetsflöden. |
| --- | --- |

10.20

| 10.21 | När det gäller bidrag och betalningar inom ramen för politikområdena 01-Ekonomi och finans och 20-Handel påträffades inga väsentliga brister i hur skrivbordskontrollerna på förhand fungerade. |
| --- | --- |

10.21

När det gäller bidrag och betalningar inom ramen för politikområdena 01-Ekonomi och finans och 20-Handel påträffades inga väsentliga brister i hur skrivbordskontrollerna på förhand fungerade.

Revisionsintyg om redovisningar av projektkostnader

| 10.22 | I artikel 180 i genomförandebestämmelserna (10)anges att för betalningar över en viss gräns ska en auktoriserad revisor utfärda ett intyg som bekräftar att de redovisade kostnaderna är exakta, har inträffat och är stödberättigande. Dessa revisionsintyg är en nyckelkontroll för kommissionen när det gäller projekt som finansieras inom politikområdet 02-Näringsliv. |
| --- | --- |

10.22

I artikel 180 i genomförandebestämmelserna (10)anges att för betalningar över en viss gräns ska en auktoriserad revisor utfärda ett intyg som bekräftar att de redovisade kostnaderna är exakta, har inträffat och är stödberättigande. Dessa revisionsintyg är en nyckelkontroll för kommissionen när det gäller projekt som finansieras inom politikområdet 02-Näringsliv.

| 10.23 | För de betalningar som granskades på stödmottagarnivå för vilka ett intyg hade utfärdats jämförde revisionsrätten resultaten från sin egen granskning med intygen. I 71 % av fallen (fem av sju) där den auktoriserade revisorn hade gjort ett uttalande utan reservation upptäckte revisionsrätten kvantifierbara fel (11). Merparten av dessa projekt finansierades genom sjätte ramprogrammet. Detta resultat överensstämmer med förra årets granskningsresultat (12)och med resultaten i kapitel 7, och visar att revisionsintyg endast är delvis tillförlitliga. |
| --- | --- |

10.23

För de betalningar som granskades på stödmottagarnivå för vilka ett intyg hade utfärdats jämförde revisionsrätten resultaten från sin egen granskning med intygen. I 71 % av fallen (fem av sju) där den auktoriserade revisorn hade gjort ett uttalande utan reservation upptäckte revisionsrätten kvantifierbara fel (11). Merparten av dessa projekt finansierades genom sjätte ramprogrammet. Detta resultat överensstämmer med förra årets granskningsresultat (12)och med resultaten i kapitel 7, och visar att revisionsintyg endast är delvis tillförlitliga.

| 10.23 | Kommissionen delar revisionsrättens betänkligheter beträffande riktigheten hos sjätte ramprogrammets revisionsintyg, som inte fullt ut ger den ytterligare garanti som förväntats rörande kostnadsredovisningarnas laglighet och korrekthet. Det står dock klart att detta instrument i hög grad bidragit till att förebygga fel och rätta till fel på ett tidigt stadium, vilket har lett till en betydande minskning av felfrekvensen för sjätte ramprogrammet jämfört med femte ramprogrammet. |
| --- | --- |

10.23

Efterhandskontroller

| 10.24 | Främst på grund av det stora antalet betalningar har generaldirektoraten med ansvar för genomförandet av politikområdena 01-Ekonomi och finans och 02-Näringsliv infört efterhandskontroller. |
| --- | --- |

10.24

Främst på grund av det stora antalet betalningar har generaldirektoraten med ansvar för genomförandet av politikområdena 01-Ekonomi och finans och 02-Näringsliv infört efterhandskontroller.

| 10.24 | Det generaldirektorat som ansvarar för genomförandet av politikområdet 02-Näringsliv införde efterhandskontroll, eftersom den är ett nödvändigt inslag i den övergripande ramen för intern kontroll om en betydande del av utgifterna utgörs av bidrag på forskningsområdet. |
| --- | --- |

10.24

| 10.25 | När det gäller politikområdet 01-Ekonomi och finans konstaterade revisionsrätten att det inte hade upprättats något arbetsprogram för efterhandskontroller för 2008. Större delen av resurserna till efterhandskontroller gick till en enda specifik men viktig kontroll, och därför ligger man efter med kontrollerna. |
| --- | --- |

10.25

När det gäller politikområdet 01-Ekonomi och finans konstaterade revisionsrätten att det inte hade upprättats något arbetsprogram för efterhandskontroller för 2008. Större delen av resurserna till efterhandskontroller gick till en enda specifik men viktig kontroll, och därför ligger man efter med kontrollerna.

| 10.25 | En del av eftersläpningen klarades upp 2008 och återstoden bör klaras upp under 2009.

  I det reviderade arbetsprogram som i juli 2007 godkänts av gruppen för intern kontroll på GD Ekonomi och finans anges de kommande prioriteringarna, varav den första är kontroller av additionalitetskraven i garantin för små och medelstora företag när det gäller större belopp. I det reviderade arbetsprogrammet poängterades osäkerheten när det gäller tidsramarna för kontrollerna.


  I slutet av 2007 hade dessa högprioriterade kontroller fortfarande inte införts, av olika orsaker som hängde samman med komplexiteten hos de frågor som berörs. Eftersom de prioriteringar som ställts upp i juli 2007 fortfarande var giltiga, enades man om att gå in för strategin att slutföra programmet för 2007.


  Den specifika kontroll som revisionsrätten hänvisar till i samband med sin anmärkning om eftersläpningen var synnerligen viktig, och den har lett till betydande förbättringar i den övergripande kontrollstruktur som införts för det efterföljande programmet.


  Ytterligare kontroller genomfördes för konjunkturundersökningarna och Princeprogrammet. |
| --- | --- |

10.25

I det reviderade arbetsprogram som i juli 2007 godkänts av gruppen för intern kontroll på GD Ekonomi och finans anges de kommande prioriteringarna, varav den första är kontroller av additionalitetskraven i garantin för små och medelstora företag när det gäller större belopp. I det reviderade arbetsprogrammet poängterades osäkerheten när det gäller tidsramarna för kontrollerna.

I slutet av 2007 hade dessa högprioriterade kontroller fortfarande inte införts, av olika orsaker som hängde samman med komplexiteten hos de frågor som berörs. Eftersom de prioriteringar som ställts upp i juli 2007 fortfarande var giltiga, enades man om att gå in för strategin att slutföra programmet för 2007.

Den specifika kontroll som revisionsrätten hänvisar till i samband med sin anmärkning om eftersläpningen var synnerligen viktig, och den har lett till betydande förbättringar i den övergripande kontrollstruktur som införts för det efterföljande programmet.

Ytterligare kontroller genomfördes för konjunkturundersökningarna och Princeprogrammet.

| 10.26 | För politikområdet 02-Näringsliv vilar systemet för övervakning och kontroll av forskningsutgifter på programmet med redovisningsrevisioner i efterhand (det vill säga efter betalning) hos mottagare. Revisionerna görs av kommissionens revisorer och av externa revisionsfirmor som övervakas av kommissionen. Syftet med efterhandsrevisioner är att upptäcka och korrigera fel som inte har förhindrats eller upptäckts genom tidigare kontroller. Revisionsrätten rapporterar om efterhandsrevisioner av projekt som finansieras genom sjätte ramprogrammet i punkterna 7.28–7.34 i kapitel 7. |
| --- | --- |

10.26

För politikområdet 02-Näringsliv vilar systemet för övervakning och kontroll av forskningsutgifter på programmet med redovisningsrevisioner i efterhand (det vill säga efter betalning) hos mottagare. Revisionerna görs av kommissionens revisorer och av externa revisionsfirmor som övervakas av kommissionen. Syftet med efterhandsrevisioner är att upptäcka och korrigera fel som inte har förhindrats eller upptäckts genom tidigare kontroller. Revisionsrätten rapporterar om efterhandsrevisioner av projekt som finansieras genom sjätte ramprogrammet i punkterna 7.28–7.34 i kapitel 7.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

| 10.27 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ekonomi och finans med undantag för betalningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (13), inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

10.27

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet ekonomi och finans med undantag för betalningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (13), inte innehöll några väsentliga fel.

| 10.27 | Eftersom sjätte ramprogrammet står för endast 8 % av betalningarna (se tabell 10.2 De största programmen på verksamhetsområdet ekonomi och finans) anser kommissionen att den samlade felnivån för transaktioner inom detta politikområde, sett som helhet, inte innehåller väsentliga fel.

  När det gäller betalningar inom sjätte ramprogrammet är revisionsrättens iakttagelser för detta kapitel snarlika iakttagelserna för kapitel 7. |
| --- | --- |

10.27

När det gäller betalningar inom sjätte ramprogrammet är revisionsrättens iakttagelser för detta kapitel snarlika iakttagelserna för kapitel 7.

| 10.28 | Revisionrätten undersökte tre system för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet ekonomi och finans. Två system bedömdes vara ändamålsenliga medan ett bedömdes vara endast delvis ändamålsenligt (14)när det gäller att säkerställa att betalningar är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

10.28

Revisionrätten undersökte tre system för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet ekonomi och finans. Två system bedömdes vara ändamålsenliga medan ett bedömdes vara endast delvis ändamålsenligt (14)när det gäller att säkerställa att betalningar är lagliga och korrekta.

| 10.28 | Kommissionen anser att de kontrollsystem som införts är tillräckliga och att checklistorna bidrar till den viktigaste kontrollen i samband med hantering av transaktioner. De brister som har konstaterats har inga följder för en konsekvent tillämpning av betalningsgången och för lämpligheten av skrivbordskontrollerna på förhand. |
| --- | --- |

10.28

Rekommendationer

| 10.29 | Kommissionen bör förstärka sina åtgärder för att minska de fel som uppstår till följd av att icke stödberättigande kostnader redovisas i stödmottagarnas kostnadsredovisningar inom sjätte och sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

10.29

Kommissionen bör förstärka sina åtgärder för att minska de fel som uppstår till följd av att icke stödberättigande kostnader redovisas i stödmottagarnas kostnadsredovisningar inom sjätte och sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

| 10.29 | Kommissionen kommer att undersöka vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att minska felen, med beaktande av kostnads-nyttoaspekterna. Generellt är kommissionen överens om det allmänna behovet av fördjupade åtgärder och ber lagstiftaren stödja de anpassningar av den rättsliga ramen som är nödvändiga i detta avseende för förberedelserna för åttonde ramprogrammet. Vissa betydande förenklingar har redan införts genom sjunde ramprogrammet, och kommissionen fortsätter sitt arbete för förenkling av systemet för kostnadsersättning. |
| --- | --- |

10.29

| 10.30 | Två av huvudorsakerna till fel i kostnadsredovisningar är: a) att stödmottagarna fortfarande inte förstår reglerna för stödberättigande, och b) det faktum att reglerna inte tillämpas strikt. För att åtgärda detta bör kommissionen göra följande: |
| --- | --- |

10.30

Två av huvudorsakerna till fel i kostnadsredovisningar är: a) att stödmottagarna fortfarande inte förstår reglerna för stödberättigande, och b) det faktum att reglerna inte tillämpas strikt. För att åtgärda detta bör kommissionen göra följande:

| 10.30 | Många av de fel som gjorts av stödmottagarna kan inte upptäckas av kommissionen förrän betalningarna görs. För att komma tillrätta med situationen genomför kommissionen en strategi för efterhandskontroll för att sörja för att betalningarna är lagliga och korrekta på flerårsbasis. Strategin bygger på att man systematiskt upptäcker och korrigerar eventuella fel som inte kunnat konstateras förrän betalningen skedde. Detta blir möjligt genom att intensifiera efterhandskontrollen, som är en viktig del av kontrollstrategin, och omsorgsfullt återkräva eventuella överskjutande belopp som utbetalats till de granskade stödmottagarna. |
| --- | --- |

10.30

| — | Öka informationsansträngningarna för att göra mottagarna mer medvetna om reglerna för stödberättigande. |
| --- | --- |

—

Öka informationsansträngningarna för att göra mottagarna mer medvetna om reglerna för stödberättigande.

| — | Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att informera stödmottagarna och de attesterande revisorerna om kraven att använda faktiska kostnader och att tillhandahålla bevisning till stöd för begäran om ersättning av kostnader och om ofta förekommande fel. |
| --- | --- |

—

| — | Se till att de revisorer som utfärdar intyg får en förteckning över de vanligast förekommande felen så att revisorernas medvetenhet ökar och tilltron till revisionsintygen kan höjas. |
| --- | --- |

—

Se till att de revisorer som utfärdar intyg får en förteckning över de vanligast förekommande felen så att revisorernas medvetenhet ökar och tilltron till revisionsintygen kan höjas.

| — | När betydande fel upptäcks i revisionsintygen informeras de attesterande revisorerna skriftligen om de korrekta beloppen och metoderna och ombeds beakta dessa vid följande attesteringar. |
| --- | --- |

—

Eftersom stödmottagarna fritt kan välja attesterande revisor kommer kommissionen att påminna stödmottagarna skriftligen om behovet att informera de attesterande revisorerna om de särskilda regler och bestämmelser som gäller för att kostnader ska vara stödberättigande inom forskningsprogrammen och om de upplysningar om de vanligaste felen som ges på Cordis webbplats.

| 10.31 | Kommissionen bör också ytterligare förbättra tillämpningen av sina system för övervakning och kontroll, i synnerhet genom att ytterligare förbättra kvaliteten på sina förhandskontroller. |
| --- | --- |

10.31

Kommissionen bör också ytterligare förbättra tillämpningen av sina system för övervakning och kontroll, i synnerhet genom att ytterligare förbättra kvaliteten på sina förhandskontroller.

| 10.31 | Kommissionen anser att systemen för övervakning och kontroll är tillräckliga, kostnadseffektiva och tillämpas strikt. |
| --- | --- |

10.31

RESULTAT FRÅN REVISIONEN AV GARANTIFONDEN FÖR EXTERNA ÅTGÄRDER

| 10.32 | Syftet med garantifonden för externa åtgärder (fonden) (15), som garanterar lån till tredjeländer, är att ersätta gemenskapens borgenärer (16)om låntagaren inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. Den administrativa förvaltningen av fonden sköts av generaldirektoratet för ekonomi och finans medan Europeiska investeringsbanken (EIB) ansvarar för förvaltningen av likvida medel. |
| --- | --- |

10.32

Syftet med garantifonden för externa åtgärder (fonden) (15), som garanterar lån till tredjeländer, är att ersätta gemenskapens borgenärer (16)om låntagaren inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. Den administrativa förvaltningen av fonden sköts av generaldirektoratet för ekonomi och finans medan Europeiska investeringsbanken (EIB) ansvarar för förvaltningen av likvida medel.

| 10.33 | Den 31 december 2008 uppgick fondens totala tillgångar till 1 091 miljoner euro, vilket ska jämföras med 1 152 miljoner euro den 31 december 2007. Minskningen av fondens totala tillgångar beror främst på att fonden har återbetalat 126 miljoner euro till gemenskapsbudgeten. Återbetalningen gjordes därför att fondens värde per den 31 december 2006 var högre än målbeloppet (17). Under det år som granskades gjordes inga anspråk på garantier till fonden. |
| --- | --- |

10.33

Den 31 december 2008 uppgick fondens totala tillgångar till 1 091 miljoner euro, vilket ska jämföras med 1 152 miljoner euro den 31 december 2007. Minskningen av fondens totala tillgångar beror främst på att fonden har återbetalat 126 miljoner euro till gemenskapsbudgeten. Återbetalningen gjordes därför att fondens värde per den 31 december 2006 var högre än målbeloppet (17). Under det år som granskades gjordes inga anspråk på garantier till fonden.

| 10.34 | EIB och kommissionen använder ett referensindex för att kontrollera fondens årliga resultat. Avkastningen på fondens portfölj under 2008 var 6,4 % vilket ska jämföras med ett referensindex på 7,5 %. EIB förklarar detta resultat som relativt sett är 1,1 % sämre med att de finansiella instrument som ingår i referensindexet påverkades mindre av finanskrisen. |
| --- | --- |

10.34

EIB och kommissionen använder ett referensindex för att kontrollera fondens årliga resultat. Avkastningen på fondens portfölj under 2008 var 6,4 % vilket ska jämföras med ett referensindex på 7,5 %. EIB förklarar detta resultat som relativt sett är 1,1 % sämre med att de finansiella instrument som ingår i referensindexet påverkades mindre av finanskrisen.

| 10.35 | Revisionsrätten noterade brister i de kontroller som generaldirektoratet för ekonomi och finans gjorde av de investeringsrestriktioner som fastställts genom förvaltningsöverenskommelsen. I de granskade ärendena hade dock inte resultatet av efterlevnadskontrollerna påverkats. |
| --- | --- |

10.35

Revisionsrätten noterade brister i de kontroller som generaldirektoratet för ekonomi och finans gjorde av de investeringsrestriktioner som fastställts genom förvaltningsöverenskommelsen. I de granskade ärendena hade dock inte resultatet av efterlevnadskontrollerna påverkats.

| 10.35 | GD Ekonomi och finans har regelbundet utfört relevanta kontroller om hur de investeringsbegränsningar som fastställts i förvaltningsavtalet har iakttagits. Kontrollerna visade att investeringarna uppfyller de relevanta begränsningar som anges i avtalet. Efter revisionsrättens revision har en ytterligare kontroll införts för att förbättra efterlevnaden även i marginella frågor som faller utanför begränsningarna i avtalet. |
| --- | --- |

10.35

| 10.36 | Revisionsrättens samlade bedömning är att förvaltningen av garantifonden var tillfredsställande under 2008 och att det har vidtagits lämpliga åtgärder för att övervaka finanskrisens effekter på fondens portfölj. |
| --- | --- |

10.36

Revisionsrättens samlade bedömning är att förvaltningen av garantifonden var tillfredsställande under 2008 och att det har vidtagits lämpliga åtgärder för att övervaka finanskrisens effekter på fondens portfölj.

RESULTAT FRÅN REVISIONEN AV EKSG UNDER AVVECKLING

| 10.37 | Efter det att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut den 23 juli 2002 har EKSG:s tillgångar och skulder överförts till Europeiska gemenskapen (18). Nettovärdet, som benämns EKSG under avveckling, har avsatts för forskning med anknytning till kol- och stålindustrin. |
| --- | --- |

10.37

Efter det att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut den 23 juli 2002 har EKSG:s tillgångar och skulder överförts till Europeiska gemenskapen (18). Nettovärdet, som benämns EKSG under avveckling, har avsatts för forskning med anknytning till kol- och stålindustrin.

| 10.38 | Den 31 december 2008 var de totala tillgångarna för EKSG under avveckling 2 045 miljoner euro, vilket ska jämföras med 2 152 miljoner euro per den 31 december 2007. Nettoförlusten för 2008 var 14,8 miljoner euro vilket ska jämföras med en nettovinst på 5,3 miljoner euro för 2007. Nettoförlusten berodde till största delen på en minskning av det verkliga värdet på de finansiella derivat som används i kurssäkringssyfte för den finansiella verksamheten inom EKSG under avveckling. |
| --- | --- |

10.38

Den 31 december 2008 var de totala tillgångarna för EKSG under avveckling 2 045 miljoner euro, vilket ska jämföras med 2 152 miljoner euro per den 31 december 2007. Nettoförlusten för 2008 var 14,8 miljoner euro vilket ska jämföras med en nettovinst på 5,3 miljoner euro för 2007. Nettoförlusten berodde till största delen på en minskning av det verkliga värdet på de finansiella derivat som används i kurssäkringssyfte för den finansiella verksamheten inom EKSG under avveckling.

| 10.38 | Nettoförlusten från derivat hänger främst samman med en bokförd förlust från en valutasvapp (euro/brittiska pund) som användes för att täcka risken för en valutaposition i samband med ett lån som EKSG tog för över 19 år sedan. Det berörda svappavtalet löpte ut den 13 mars 2009 utan att risktäckningen ledde till någon egentlig förlust. Inga andra svappar finns upptagna i bokföringen för EKSG under avveckling. |
| --- | --- |

10.38

| 10.39 | Nettointäkterna från de investeringar EKSG under avveckling gjorde under 2008 uppgick till 56 miljoner euro och kommer att föras över till gemenskapens budget för att finansiera forskning kring kol- och stålprojekt. Revisionsrätten noterade att per den 31 december 2008 hade den outnyttjade tillgängliga budgeten för finansiering av kol- och stålforskning ökat till sammanlagt 235 miljoner euro (19). |
| --- | --- |

10.39

Nettointäkterna från de investeringar EKSG under avveckling gjorde under 2008 uppgick till 56 miljoner euro och kommer att föras över till gemenskapens budget för att finansiera forskning kring kol- och stålprojekt. Revisionsrätten noterade att per den 31 december 2008 hade den outnyttjade tillgängliga budgeten för finansiering av kol- och stålforskning ökat till sammanlagt 235 miljoner euro (19).

| 10.39 | Det forskningsprogram som finansieras av GD Forsknings kol- och stålforskningsfond används uteslutande för forskning, utanför ramprogrammet, i sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin, i enlighet med den rättsliga grunden (protokollet till EG-fördraget och rättsakter som senare antagits på grundval av detta). Beloppet på 235 miljoner euro omfattar dels






  — | anslag för 2010 (56 miljoner euro) och anslag för 2009 som ännu inte har tagits i anspråk, dels |
| --- | --- | --- |

10.39

—

anslag för 2010 (56 miljoner euro) och anslag för 2009 som ännu inte har tagits i anspråk, dels

| — | utestående belopp som är knutna till kontrakt som undertecknats efter 2003 (början av kol- och stålforskningsprogrammet) för vilka räkenskaperna ännu inte har avslutats. |
| --- | --- |

—

utestående belopp som är knutna till kontrakt som undertecknats efter 2003 (början av kol- och stålforskningsprogrammet) för vilka räkenskaperna ännu inte har avslutats.

| 10.40 | Avkastningen på den portfölj som innehas av EKSG under avveckling var 5,4 % för år 2008, medan avkastningen på det referensindex som används för EKSG under avveckling var 7,4 %. Detta resultat som relativt sett är 2 % sämre berodde i första hand på den lägre avkastningen på obligationer från nya medlemsstater som inte ingick i referensindexet. |
| --- | --- |

10.40

Avkastningen på den portfölj som innehas av EKSG under avveckling var 5,4 % för år 2008, medan avkastningen på det referensindex som används för EKSG under avveckling var 7,4 %. Detta resultat som relativt sett är 2 % sämre berodde i första hand på den lägre avkastningen på obligationer från nya medlemsstater som inte ingick i referensindexet.

| 10.40 | Ur portföljen som innehas av EKSG under avveckling placeras regelbundet en del av investeringarna i värdepapper som utges av de nya medlemsstaterna, i syfte att både förbättra diversifieringen och erhålla ytterligare avkastning på lång sikt.

  Den finansiella krisen (som började i juli 2007 och tilltog 2008) ledde till en flykt i riktning mot kvalitet och likviditet, och denna process var den viktigaste faktorn bakom det relativa resultatet under denna period. Under processen var det värdepapper utgivna av de nya medlemsstaterna (som av marknaden uppfattades som mindre likvida och säkra än värdepapper från traditionella emittenter som Tyskland och Frankrike) som drabbades hårdast.


  Portföljen som innehas av EKSG under avveckling hade dock relativt god framgång. Trots finanskrisen uppvisade den absolut sett det tredje bästa resultatet efter det att resultatmätning införts, nämligen en ökning med 5,4 %, ett resultat som har överskridits endast 2002 (6,3 %) och 2004 (5,8 %). |
| --- | --- |

10.40

Den finansiella krisen (som började i juli 2007 och tilltog 2008) ledde till en flykt i riktning mot kvalitet och likviditet, och denna process var den viktigaste faktorn bakom det relativa resultatet under denna period. Under processen var det värdepapper utgivna av de nya medlemsstaterna (som av marknaden uppfattades som mindre likvida och säkra än värdepapper från traditionella emittenter som Tyskland och Frankrike) som drabbades hårdast.

Portföljen som innehas av EKSG under avveckling hade dock relativt god framgång. Trots finanskrisen uppvisade den absolut sett det tredje bästa resultatet efter det att resultatmätning införts, nämligen en ökning med 5,4 %, ett resultat som har överskridits endast 2002 (6,3 %) och 2004 (5,8 %).

| 10.41 | Avvecklingen av den finansiella verksamheten inom EKSG under avveckling fortskrider i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat de fleråriga ekonomiska riktlinjerna. Revisionsrätten noterade att lämpliga åtgärder hade vidtagits för att övervaka finanskrisens effekter på tillgångarna för EKSG under avveckling. |
| --- | --- |

10.41

Avvecklingen av den finansiella verksamheten inom EKSG under avveckling fortskrider i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat de fleråriga ekonomiska riktlinjerna. Revisionsrätten noterade att lämpliga åtgärder hade vidtagits för att övervaka finanskrisens effekter på tillgångarna för EKSG under avveckling.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

| 10.42 | Se
  bilaga 10.2. |
| --- | --- |

10.42

Se
  bilaga 10.2.

---

(1)  EIF är gemenskapens särskilda organ för riskkapital och garantiinstrument till de små och medelstora företagen. Dessa program förvaltas av EIF genom förvaltningsavtal.

(2)  Främst förskott för sjunde ramprogrammet och mellanliggande betalningar och slutbetalningar för sjätte ramprogrammet.

(3)  För genomförandet av programmen överförs medel från den allmänna budgeten till förvaltningskonton hos EIF för att täcka eventuella kommande betalningar.

(4)  Genom denna bidragsöverenskommelse stöder gemenskapen ett projekt för bättre lagstiftning i Europa och den bedömning av lagstiftningskapaciteten i 15 medlemsstater som OECD gör.

(5)  Se reservationen om kvarstående fel när det gäller korrektheten i kostnadsredovisningar för bidrag från sjätte ramprogrammet i den delegerade utanordnarens förklaring i den årliga verksamhetsrapporten för 2008 om generaldirektoratet för näringsliv.

(6)  Revisionen begränsades till de två generaldirektorat som ansvarar för de största politikområdena och till ett generaldirektorat bland de mindre politikområdena.

(7)  De tre programmen som förvaltades av generaldirektoratet för näringsliv var följande: bidrag som betalats inom sjätte ramprogrammet, företagsnätverk som finansierades genom det fleråriga programmet för företag och företagaranda samt bidrag till standardisering och tillnärmning av lagstiftning.

(8)  Vid betalningar för standardisering och tillnärmning av lagstiftning framgick det inte av de använda checklistorna vilket arbete den person som gjort förhandskontrollen hade utfört och, vid betalningar för sjätte ramprogrammet, angavs att det hade gjorts kontroller trots att det framgick av den tillgängliga dokumentationen att kontrollerna inte kunde ha utförts.

(9)  De två programmen är sjätte ramprogrammet och programmet för standardisering och tillnärmning av lagstiftning.

(10)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, med ändringar (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

(11)  Felen gällde felaktig beräkning av stödberättigande kostnader (till exempel för högt deklarerade personalkostnader) och icke stödberättigande kostnader (till exempel utgifter som saknade underlag i form av fakturor). Dessa fel borde ha upptäckts av de auktoriserade revisorerna.

(12)  Se punkterna 10.27–10.30 i årsrapporten för budgetåret 2007 (EUT C 286, 10.11.2008).

(13)  Betalningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling står för nästan 8 % av verksamhetsområdets totala driftsutgifter.

(14)  Detta beror till största delen på systemen för övervakning och kontroll av sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

(15)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (EGT L 293, 12.11.1994, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 89/2007 (EUT L 22, 31.1.2007, s. 1).

(16)  I första hand EIB, men även extern utlåning från Euratom och lån till tredjeländer i form av makroekonomiskt stöd från EU.

(17)  Målbeloppet är 9 % av de utestående lån till tredjeländer som beviljats eller garanterats av gemenskapen plus obetalda förfallna räntor. I rådets förordning (EG, Euratom) nr 89/2007 anges att ett eventuellt överskott mellan målbeloppet och värdet av fondens nettotillgångar år ”n-1” ska föras över till Europeiska unionens allmänna budget år ”n+1”.

(18)  Protokoll om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om kol- och stålforskningsfonden (EGT C 80, 10.3.2001, s. 67).

(19)  Inklusive anslagen för 2009 på 52 miljoner euro och för 2010 på 54 miljoner euro.

(20)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 11.

(21)  De två EU-organen är Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea). Revisionsrätten lämnar årliga revisionsrapporter om båda myndigheterna.

BILAGA 10.1

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek

| År | Antal granskade transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 80 |
| 2007 | 55 |

År

Antal granskade transaktioner

2008

80

2007

55

1.2 —   Urvalets struktur

| Granskad transaktionstyp | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Ekonomi och finans | Näringsliv | Konkurrens | ”Den inre marknaden” | Handel | Totalt |
| ”Slutbetalningar/mellanliggande betalningar” | 35 % | 16 % | 1 % | 0 % | 4 % | 56 % | 72 % |
| Förskott | 0 % | 44 % | 0 % | 0 % | 0 % | 44 % | 27 % |
| Totalt | 35 % | 60 % | 1 % | 0 % | 4 % | 100 % | 100 % |

Granskad transaktionstyp

2008

2007

Ekonomi och finans

Näringsliv

Konkurrens

”Den inre marknaden”

Handel

Totalt

”Slutbetalningar/mellanliggande betalningar”

35 %

16 %

1 %

0 %

4 %

56 %

72 %

Förskott

0 %

44 %

0 %

0 %

0 %

44 %

27 %

Totalt

35 %

60 %

1 %

0 %

4 %

100 %

100 %

1.3 —   Felfrekvens och beräknad inverkan av felen

| Fel | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Ekonom och finans, handel, konkurrens och den inre marknaden | Näringsliv | Totalt |
| ”Felfrekvens Andel granskade transaktioner som innehöll fel” | 9 % {3} | 17 % {8} | 14 % {11} | 7 % {4} |
| ”Kvantifierbara fel Andel fel som kan kvantifieras” | 0 % {0} | 88 % {7} | 54 % {7} | 43 % {3} |
| Inverkan av de kvantifierbara felen

  Mest sannolik felprocent (1) | e.t | Mellan 2 % och 5 % | Mellan 2 % och 5 % (2) | Under 2 % |

Fel

2008

2007

Ekonom och finans, handel, konkurrens och den inre marknaden

Näringsliv

Totalt

”Felfrekvens Andel granskade transaktioner som innehöll fel”

9 % {3}

17 % {8}

14 % {11}

7 % {4}

”Kvantifierbara fel Andel fel som kan kvantifieras”

0 % {0}

88 % {7}

54 % {7}

43 % {3}

Inverkan av de kvantifierbara felen

Mest sannolik felprocent (1)

e.t

Mellan 2 % och 5 %

Mellan 2 % och 5 % (2)

Under 2 %

1.4 —   Feltyper i urvalet

| Klassificering av felen | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Ekonomi och finans, handel, konkurrens och den inre marknaden | Näringsliv | Totalt |
| Stödberättigande | 0 % | 0 | 75 % | 6 | 46 % | 6 | 29 % | 2 |
| Inträffande | 0 % | 0 | 0 % | 0 | 0 % | 0 | 0 % | 0 |
| Riktighet | 0 % | 0 | 12,5 % | 1 | 8 % | 1 | 29 % | 2 |
| Övrigt | 100 % | 5 | 12,5 % | 1 | 46 % | 6 | 42 % | 3 |
| Totalt | 100 % | 5 | 100 % | 8 | 100 % | 13 | 100 % | 7 |

Klassificering av felen

2008

2007

Ekonomi och finans, handel, konkurrens och den inre marknaden

Näringsliv

Totalt

Stödberättigande

0 %

0

75 %

6

46 %

6

29 %

2

Inträffande

0 %

0

0 %

0

0 %

0

0 %

0

Riktighet

0 %

0

12,5 %

1

8 %

1

29 %

2

Övrigt

100 %

5

12,5 %

1

46 %

6

42 %

3

Totalt

100 %

5

100 %

8

100 %

13

100 %

7

DEL 2:   SAMLAD BEDÖMNING AV SYSTEMEN FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2.1 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| System | Nyckelinternkontroller (kommissionen) | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- |
| Förhandskontroller | Revisionsintyg | Redovisningsrevision i efterhand |
| Betalningar inom politikområdet 01 – Ekonomi och finans | | e.t | | |
| Betalningar inom politikområdet 02 – Näringsliv | | | e.t | |
| Betalningar inom politikområdet 20 – Handel | | e.t | e.t | |
| Teckenförklaring: | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Inte ändamålsenligt |
| e.t | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

System

Nyckelinternkontroller (kommissionen)

Samlad bedömning

Förhandskontroller

Revisionsintyg

Redovisningsrevision i efterhand

Betalningar inom politikområdet 01 – Ekonomi och finans

e.t

Betalningar inom politikområdet 02 – Näringsliv

e.t

Betalningar inom politikområdet 20 – Handel

e.t

e.t

Teckenförklaring:

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Inte ändamålsenligt

e.t

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

---

(1)  Revisionsrätten skiljer mellan tre olika nivåer när det gäller mest sannolik felprocent: under 2 %, mellan 2 och 5 % och över 5 %.

(2)  Sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling står för en oproportionerligt stor del av den totala felprocenten (se punkt 10.27).

Siffrorna inom klammerparentes är absoluta tal.

BILAGA 10.2

UPPFÖLJNING AV REVISIONSRÄTTENS TIDIGARE IAKTTAGELSER

| Revisionsrättens iakttagelse | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Riskkapitaltransaktioner – riskkapital genom investeringsfonder |
| Vid revisionsrättens revision visade det sig att de investeringsfonder som ingick i portföljen av riskkapitaltransaktioner inte helt var i linje med Medaförordningen av följande anledningar:






  — | Portföljen innehöll sju investeringsfonder som var lokaliserade utanför EU. |

Revisionsrättens iakttagelse

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

1.   Riskkapitaltransaktioner – riskkapital genom investeringsfonder

Vid revisionsrättens revision visade det sig att de investeringsfonder som ingick i portföljen av riskkapitaltransaktioner inte helt var i linje med Medaförordningen av följande anledningar:

—

Portföljen innehöll sju investeringsfonder som var lokaliserade utanför EU.

| — | Investeringsfonderna gjorde investeringar utanför förteckningen över godkända partnerområden och partnerländer. Detta berodde främst på det faktum att fondernas regler för investering inte innehöll den investeringsrestriktion som var nödvändig. |
| --- | --- |

—

Investeringsfonderna gjorde investeringar utanför förteckningen över godkända partnerområden och partnerländer. Detta berodde främst på det faktum att fondernas regler för investering inte innehöll den investeringsrestriktion som var nödvändig.

Vidare fanns det inga kontrollförfaranden när det gällde investeringar fonder emellan. Det var därför svårt att verifiera att beloppstaken hade respekterats.

(Punkterna 11.8 och 11.9 i årsrapporten för budgetåret 2006)

Sedan 2009 ser kommissionen till att Medaförordningens stödberättiganderegler om geografisk hemvist för både investeringsfonderna och deras målregioner övervakas i samband med godkännandet.

Kommissionen ingriper även vid godkännandet om den anser att investeringar fonder emellan skulle kunna skapa problem.

För både 2007 och 2008 fick kommissionen också årsrapporter om riskkapitaltransaktioner från Europeiska investeringsbanken (EIB) med information om vilka investeringar som faktiskt gjorts.

Kommissionens övervakningskontroller vid godkännandet av en investeringsfond har förbättrats väsentligt, men övervakningen av geografisk hemvist och investeringar fonder emellan under fondens löptid bör förbättras.

Vidare ger inte årsrapporterna från EIB några närmare uppgifter om de investeringar som finansieras med globala lån. Kommissionen kan därför inte kontrollera om dessa bestämmelser efterlevs när det gäller globala lån.

Det nya ramavtal mellan EIB och kommissionen som för närvarande förhandlas fram kommer att sörja för att de operativa och bokföringsmässiga uppgifter som lämnas av EIB medger bättre övervakning av fondernas geografiska hemvist och investeringar fonder emellan under fondernas löptid. Här ingår uppgifter om globala lån.

2.   Riskkapitaltransaktioner – brister vid värderingen

Riskkapitaltransaktioner värderas av kommissionen till anskaffningsvärdet minus eventuella avsättningar för nedskrivningar. Bestämmelserna om nedskrivningar bygger på de preliminära eller slutliga avskrivningarna. Denna metod tillämpades inte konsekvent. Revisionsrätten fann några fall där preliminära beräkningar av nedskrivningar som är tillgängliga för EIB inte hade meddelats kommissionen. Detta visade att avtalet mellan kommissionen och EIB behöver uppdateras så att kommissionen får all relevant information i tid så att den hinner ta hänsyn till denna information när redovisningsbestämmelserna tillämpas. Dessutom bör kommissionen mer aktivt övervaka tillämpningen av avtalet hellre än att som i nuläget helt förlita sig på den information som kommer från EIB.

(Punkt 11.11 i årsrapporten för budgetåret 2006)

I sitt svar på revisionsrättens iakttagelse sa kommissionen att EIB och kommissionen följde utvecklingen och höll på att gemensamt se över situationen och sökte den bästa lösningen ur kostnadsnyttoperspektiv. Första kvartalet 2009 håller kommissionen och EIB fortfarande på att se över situationen och söker den mest kostnadseffektiva lösningen.

Revisionsrätten konstaterade att det inte skett någon förbättring. Kommissionen bör försöka lösa denna fråga före utgången av budgetåret 2009.

Kommissionens krav kommer att tas med i det nya ramavtalet.

3.   Obligatorisk rapportering till budgetmyndigheten

Sedan Medaprogrammet inleddes 1996 ska kommissionen varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med upplysningar om de åtgärder som finansierats under budgetåret (artikel 15 i Medaförordningen). Kommissionen har offentliggjort en allmän årsrapport om utvecklingssamarbete men den innehåller för närvarande inte tillräcklig information om vilka framsteg som gjorts genom de finansiella instrumenten.

(Punkt 11.14 i årsrapporten för budgetåret 2006)

Kommissionen har fortsatt att offentliggöra en allmän årsrapport om utvecklingssamarbete och inte en särskild rapport för varje rättsakt.

Nivån på den information som ges om Meda i de allmänna årsrapporterna varierar mycket. Revisionsrätten anser att kommissionen borde ha lämnat tillräcklig information i årsrapporterna i enlighet med kraven i Medaförordningen.

Byrån för samarbete EuropeAid beslutade 2001 att lägga fram en allmän rapport i stället för en särskild rapport för varje enskild rättslig grund. Detta beslut fattades för att man bättre skulle kunna utnyttja de begränsade personalresurserna som stod till byråns förfogande. Under de följande åren beaktade EuropeAid budgetmyndigheternas iakttagelser vid utarbetandet av rapporten.

---

KAPITEL 11

Administrativa och andra utgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Transaktionernas korrekthet

Hur väl systemen följer bestämmelserna i budgetförordningen

Särskilda iakttagelser

Parlamentet

Rådet

Kommissionen

Domstolen

Revisionsrätten

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Regionkommittén

Europeiska ombudsmannen

Europeiska datatillsynsmannen

Slutsatser

Europeiska unionens byråer

Europaskolorna

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 11.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av insitutionernas administrativa utgifter. Närmare upplysningar om de institutioner som har granskats, hur stora betalningarna har varit under året och den budgetförvaltningsmetod som har tillämpats finns i
  tabell 11.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

11.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av insitutionernas administrativa utgifter. Närmare upplysningar om de institutioner som har granskats, hur stora betalningarna har varit under året och den budgetförvaltningsmetod som har tillämpats finns i
  tabell 11.1
  .

Tabell 11.1 —   Betalningarnas fördelning inom politikområdet

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområden | Beskrivning | Betalningar 2008 | Budgetförvaltningsmetod |
| 24-27 och 29 | Administrativa och övriga utgifter | Europaparlamentet | 1 489 | Direkt central |
| Rådet | 618 | Direkt central |
| Kommissionen | 5 867 | Direkt central |
| Domstolen | 288 | Direkt central |
| Revisionsrätten | 116 | Direkt central |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 114 | Direkt central |
| Regionkommittén | 79 | Direkt central |
| Europeiska ombudsmannen | 8 | Direkt central |
| Europeiska datatillsynsmannen | 4 | Direkt central |
| Totala administrativa utgifter | 8 583 | |
| Totala driftsutgifter | 0 | |
| Totala betalningar för året | 8 583 | |
| Totala åtaganden för året | 8 826 | |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområden

Beskrivning

Betalningar 2008

Budgetförvaltningsmetod

24-27 och 29

Administrativa och övriga utgifter

Europaparlamentet

1 489

Direkt central

Rådet

618

Direkt central

Kommissionen

5 867

Direkt central

Domstolen

288

Direkt central

Revisionsrätten

116

Direkt central

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

114

Direkt central

Regionkommittén

79

Direkt central

Europeiska ombudsmannen

8

Direkt central

Europeiska datatillsynsmannen

4

Direkt central

Totala administrativa utgifter

8 583

Totala driftsutgifter

0

Totala betalningar för året

8 583

Totala åtaganden för året

8 826

| 11.2 | De administrativa utgifterna omfattar huvudsakligen utgifter för personal och utgifter för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och IT. Kapitlet täcker också utgifter som i den allmänna budgeten betecknas som driftsutgifter, trots att dessa utgifter i de flesta fall ska användas för kommissionens administration och inte för att nå politiska resultat (1). |
| --- | --- |

11.2

De administrativa utgifterna omfattar huvudsakligen utgifter för personal och utgifter för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och IT. Kapitlet täcker också utgifter som i den allmänna budgeten betecknas som driftsutgifter, trots att dessa utgifter i de flesta fall ska användas för kommissionens administration och inte för att nå politiska resultat (1).

| 11.3 | Ett urval av 57 transaktioner som slumpvis valts ut bland alla de administrativa utgifter som nämns i punkt 11.2 (se även
  1.1
  i
  bilaga 11.1
  ) granskades. Dessutom bedömde revisionsrätten hur de system för övervakning och kontroll som tillämpades vid varje institution följde bestämmelserna i budgetförordningen. Revisionsrätten granskade också utvalda teman (2). |
| --- | --- |

11.3

Ett urval av 57 transaktioner som slumpvis valts ut bland alla de administrativa utgifter som nämns i punkt 11.2 (se även
  1.1
  i
  bilaga 11.1
  ) granskades. Dessutom bedömde revisionsrätten hur de system för övervakning och kontroll som tillämpades vid varje institution följde bestämmelserna i budgetförordningen. Revisionsrätten granskade också utvalda teman (2).

| 11.4 | Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå (3)som har utfärdat en bestyrkanderapport om lagligheten och korrektheten i användningen av revisionsrättens resurser och om kontrollåtgärderna för perioden från den 1 januari 2008 till den 31 december 2008 (se punkt 11.15). |
| --- | --- |

11.4

Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå (3)som har utfärdat en bestyrkanderapport om lagligheten och korrektheten i användningen av revisionsrättens resurser och om kontrollåtgärderna för perioden från den 1 januari 2008 till den 31 december 2008 (se punkt 11.15).

| 11.5 | Detta kapitel innehåller också information om resultaten av revisionsrättens revisioner av Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ och av Europaskolorna. |
| --- | --- |

11.5

Detta kapitel innehåller också information om resultaten av revisionsrättens revisioner av Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ och av Europaskolorna.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 11.6 | Granskningen av de 57 transaktionerna i urvalet visade att de inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

11.6

Granskningen av de 57 transaktionerna i urvalet visade att de inte innehöll några väsentliga fel.

HUR VÄL SYSTEMEN FÖLJER BESTÄMMELSERNA I BUDGETFÖRORDNINGEN

| 11.7 | Vid revisionsrättens granskning av hur de system som syftar till att garantera transaktionernas korrekthet följer bestämmelserna i budgetförordningen (se punkt 11.3) upptäcktes inga väsentliga brister. |
| --- | --- |

11.7

Vid revisionsrättens granskning av hur de system som syftar till att garantera transaktionernas korrekthet följer bestämmelserna i budgetförordningen (se punkt 11.3) upptäcktes inga väsentliga brister.

SÄRSKILDA IAKTTAGELSER

| 11.8 | De särskilda iakttagelser som följer och som presenteras per institution baseras på revisionsrättens granskning av de system för övervakning och kontroll som tillämpas av varje institution och på de teman som valts ut (se punkt 11.3). Dessa iakttagelser påverkar inte de bedömningar som presenteras i punkterna 11.6 och 11.7. |
| --- | --- |

11.8

De särskilda iakttagelser som följer och som presenteras per institution baseras på revisionsrättens granskning av de system för övervakning och kontroll som tillämpas av varje institution och på de teman som valts ut (se punkt 11.3). Dessa iakttagelser påverkar inte de bedömningar som presenteras i punkterna 11.6 och 11.7.

Parlamentet

| 11.9 | Parlamentet undertecknade i december 2007 ett kontrakt om inredning av lokaler som innebar att fakturorna skulle redovisas månadsvis efter varje period, på grundval av det utförda arbetet. Granskningen av dessa utgifter visade att en faktura, daterad den 17 november 2008, hade fått beteckningarna ”i sin ordning” och ”kan betalas” när den i själva verket gällde förskott för arbete som ännu inte utförts. Det totala belopp som oriktigt betalats ut i förskott var 1 547 915 euro. |
| --- | --- |

11.9

Parlamentet undertecknade i december 2007 ett kontrakt om inredning av lokaler som innebar att fakturorna skulle redovisas månadsvis efter varje period, på grundval av det utförda arbetet. Granskningen av dessa utgifter visade att en faktura, daterad den 17 november 2008, hade fått beteckningarna ”i sin ordning” och ”kan betalas” när den i själva verket gällde förskott för arbete som ännu inte utförts. Det totala belopp som oriktigt betalats ut i förskott var 1 547 915 euro.

| 11.9 | PARLAMENTETS SVAR

  Faktura nr 8101025356 med beloppet 1 547 915,33 EUR upprättades och daterades den 17 november 2008 och registrerades officiellt av räkenskapsföraren den 19 november 2008. Detta belopp var avsett för arbeten under december 2008 som angavs i den periodiska framstegsrapporten nr EA 008 som godkänts av en extern konsult och två vederbörligen auktoriserade anställda vid parlamentet den 4 december 2008 då fakturan intygades som korrekt och lämnades över för betalning. Betalningsordern för denna betalning godkändes av den delegerade utanordnaren den 9 december 2008.


  Det erkänns att denna betalning genomfördes regelvidrigt innan arbetena utförts för perioden i fråga. Denna betalning grundades på en felaktig bedömning av riskerna om anslagen, som överförts från 2007 till 2008, inte skulle bli använda före utgången av 2008. Betalningen täcktes av en bankgaranti från den andra avtalsparten och medförde sålunda inga negativa budgetkonsekvenser för institutionen.


  Utanordnaren uppmärksammades på dessa omständigheter efter revisionsrättens kontroller i samband med utarbetande av revisionsförklaringen för 2008. Efter att ha diskuterat frågan med internrevisorn och informerat generalsekreteraren beslöt den delegerade utanordnaren, medveten om sitt misstag och sitt ansvar för detta, att själv hänvisa frågan den 20 maj 2009 till instansen för finansiella oegentligheter, enligt artikel 75.1 andra stycket i budgetförordningen.


  Under tiden har presidiet beslutat om vittgående strukturförändringar inom GD INLO, vilket kommer att medföra att detta ansvar centraliseras på generaldirektörsnivå. |
| --- | --- |

11.9

PARLAMENTETS SVAR

Faktura nr 8101025356 med beloppet 1 547 915,33 EUR upprättades och daterades den 17 november 2008 och registrerades officiellt av räkenskapsföraren den 19 november 2008. Detta belopp var avsett för arbeten under december 2008 som angavs i den periodiska framstegsrapporten nr EA 008 som godkänts av en extern konsult och två vederbörligen auktoriserade anställda vid parlamentet den 4 december 2008 då fakturan intygades som korrekt och lämnades över för betalning. Betalningsordern för denna betalning godkändes av den delegerade utanordnaren den 9 december 2008.

Det erkänns att denna betalning genomfördes regelvidrigt innan arbetena utförts för perioden i fråga. Denna betalning grundades på en felaktig bedömning av riskerna om anslagen, som överförts från 2007 till 2008, inte skulle bli använda före utgången av 2008. Betalningen täcktes av en bankgaranti från den andra avtalsparten och medförde sålunda inga negativa budgetkonsekvenser för institutionen.

Utanordnaren uppmärksammades på dessa omständigheter efter revisionsrättens kontroller i samband med utarbetande av revisionsförklaringen för 2008. Efter att ha diskuterat frågan med internrevisorn och informerat generalsekreteraren beslöt den delegerade utanordnaren, medveten om sitt misstag och sitt ansvar för detta, att själv hänvisa frågan den 20 maj 2009 till instansen för finansiella oegentligheter, enligt artikel 75.1 andra stycket i budgetförordningen.

Under tiden har presidiet beslutat om vittgående strukturförändringar inom GD INLO, vilket kommer att medföra att detta ansvar centraliseras på generaldirektörsnivå.

Rådet

| 11.10 | Slutdatumet för genomförande av Sesameprojektet (Secured European System for Automatic Messaging), som används för att upprätta rådets årliga budgetar (4), var hela tiden alltför optimistiskt. Som ett resultat av detta överskattades Sesameprojektets budget varje år fram till 2008. För perioden 2005–2008 var rådets sammanlagda utgifter för Sesameprojektet mindre än 2 miljoner euro, medan projektet i rådets budget tilldelades 59 miljoner euro för samma period. Det budgetöverskott på 57 miljoner euro som skapades blev då tillgängligt för överföring till rådets övriga budgetposter. Den kontinuerliga överbudgeteringen i fråga om Sesameprojektet, vilken vittnade om en brist i planeringen och genomförandet av det, följde inte den budgetprincip om riktighet som föreskrivs i budgetförordningen (artikel 5.3), eftersom de flesta belopp som ingick i varje års ursprungliga budget för Sesameprojektet inte användes som planerat. |
| --- | --- |

11.10

Slutdatumet för genomförande av Sesameprojektet (Secured European System for Automatic Messaging), som används för att upprätta rådets årliga budgetar (4), var hela tiden alltför optimistiskt. Som ett resultat av detta överskattades Sesameprojektets budget varje år fram till 2008. För perioden 2005–2008 var rådets sammanlagda utgifter för Sesameprojektet mindre än 2 miljoner euro, medan projektet i rådets budget tilldelades 59 miljoner euro för samma period. Det budgetöverskott på 57 miljoner euro som skapades blev då tillgängligt för överföring till rådets övriga budgetposter. Den kontinuerliga överbudgeteringen i fråga om Sesameprojektet, vilken vittnade om en brist i planeringen och genomförandet av det, följde inte den budgetprincip om riktighet som föreskrivs i budgetförordningen (artikel 5.3), eftersom de flesta belopp som ingick i varje års ursprungliga budget för Sesameprojektet inte användes som planerat.

| 11.10 | RÅDETS SVAR |
| --- | --- |

11.10

RÅDETS SVAR

| 1. | Rådet noterar revisionsrättens iakttagelser efter den kontradiktoriska processen i samband med Sesameprogrammet (se bilagan) och noterar med tillfredsställelse att inga andra kommentarer gjordes angående 2008 års räkenskaper. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det grundläggande målet för detta innovativa program är att ersätta de nuvarande kommunikationssystemen Cortesy och ESDP-NET med ett enda integrerat system, med två nätverksklassificeringar: systemets första del skulle möjliggöra hantering av all information till och med RESTREINT UE, den andra delen hantering av information med sekretessgraderna CONFIDENTIEL UE och SECRET UE. Programmet är därför mer än ett ersättningsprojekt; ytterligare kommunikationsstrukturer och affärsfunktioner kommer att införas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Budgetbeloppen har alltid grundats på utgiftsberäkningar för det kommande året i linje med överenskomna politiska beslut. Skälen till förseningen och de därav följande budgetavvikelserna under de senaste åren beror huvudsakligen på ändringar i programmets räckvidd efter den tidpunkt då sekretariatet lämnade in förslaget för det kommande budgetåret och på antalet involverade aktörer och förberedande rådsorgan.

  Nu är säkerheten betydligt högre beträffande programmet framtida utveckling; kraven har fastställts och de huvudsakliga programstegen har godkänts. Det är därför rimligt att förvänta sig att programmet snart ska gå in i nästa fas. |
| --- | --- |

3.

Nu är säkerheten betydligt högre beträffande programmet framtida utveckling; kraven har fastställts och de huvudsakliga programstegen har godkänts. Det är därför rimligt att förvänta sig att programmet snart ska gå in i nästa fas.

| 4. | Mot bakgrund av denna erfarenhet överväger rådet för närvarande hur man kan förbättra samordningen beträffande strukturer för styrning av större it-projekt såsom Sesame. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen

Genomförande av informationssystemet för individuella rättigheter

| 11.11 | I juni 2008 genomförde byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO) ett nytt system som kallas informationssystemet för individuella rättigheter (Individual Rights Information System, Iris) för förvaltningen av de anställdas löner och ersättningar. Övergången till Irissystemet ledde till flera problem med beräkningen av löner. En arbetsgrupp som tillsattes av PMO gjorde uppskattningen att mer än 8 000 anställdas akter kan innehålla felaktiga uppgifter som skulle kunna påverka beräkningen av deras löner. Arbetet med att kontrollera alla enskilda akter pågår fortfarande. De krisåtgärder som vidtogs för att rätta till inkonsekvenserna omfattade manuella ingrepp i löneberäkningssystemet som inte övervakades tillräckligt. Systemkontrollen av Iris var otillräcklig, och det gamla systemet användes inte parallellt med det nya systemet tills det var bevisat att det nya systemet fungerade tillfredsställande. |
| --- | --- |

11.11

I juni 2008 genomförde byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO) ett nytt system som kallas informationssystemet för individuella rättigheter (Individual Rights Information System, Iris) för förvaltningen av de anställdas löner och ersättningar. Övergången till Irissystemet ledde till flera problem med beräkningen av löner. En arbetsgrupp som tillsattes av PMO gjorde uppskattningen att mer än 8 000 anställdas akter kan innehålla felaktiga uppgifter som skulle kunna påverka beräkningen av deras löner. Arbetet med att kontrollera alla enskilda akter pågår fortfarande. De krisåtgärder som vidtogs för att rätta till inkonsekvenserna omfattade manuella ingrepp i löneberäkningssystemet som inte övervakades tillräckligt. Systemkontrollen av Iris var otillräcklig, och det gamla systemet användes inte parallellt med det nya systemet tills det var bevisat att det nya systemet fungerade tillfredsställande.

| 11.1 | KOMMISSIONENS SVAR

  Igångsättningen av det nya Iris-systemet som matar in uppgifter till systemet för beräkning av ersättning, avslöjade avvikelser mellan tidigare uppgifter, särskilt gällande familjesammansättning och de uppgifter som används för löneutbetalningarna. Den huvudsakliga effekten av dessa avvikelser var att löneberäkningssystemet avvisade de gamla uppgifterna.


  Detta ledde till retroaktiv annullering av belopp som betalats på grundval av dessa uppgifter. Kommissionen lade fram siffran 8 000 på basis av en analys av potentiellt felaktiga akter som skulle utredas närmare senare.


  I väntan på korrigeringen av uppgifterna blockerades beräkningen av retroaktiva förmåner för att undvika omotiverade återvinningsåtgärder. Detta har redan gjort det möjligt att begränsa antalet akter som innehåller fel. Risken med inkonsekventa uppgifter som ger upphov till inkorrekta utbetalningar hölls sålunda under kontroll, men nackdelen är att åtgärden också har blockerat de retroaktiva korrigeringar som skulle göras, och som fortfarande är blockerade. Kontroller av inkonsekventa uppgifter är på gång och kan påverka en del gamla utbetalningar, men inte några nuvarande löner.


  Vissa akter korrigerades direkt genom manuell inkodning i löneberäkningssystemet, men detta har alltid varit möjligt och de gängse kontrollförfarandena följdes. Icke desto mindre medför denna metod större risker och bör därför användas så lite som möjligt.


  Ett stort antal tester gjordes under en lång period och resultatet ansågs slutligen tillfredsställande i mitten av 2008. Så här i efterhand måste det medges att resultatet inte helt och hållet har motsvarat förväntningarna. I framtiden kommer PMO att utvärdera testerna mycket mer rigoröst innan införandet av ett nytt system eller ändringar av ett befintligt system godtas. |
| --- | --- |

11.1

KOMMISSIONENS SVAR

Igångsättningen av det nya Iris-systemet som matar in uppgifter till systemet för beräkning av ersättning, avslöjade avvikelser mellan tidigare uppgifter, särskilt gällande familjesammansättning och de uppgifter som används för löneutbetalningarna. Den huvudsakliga effekten av dessa avvikelser var att löneberäkningssystemet avvisade de gamla uppgifterna.

Detta ledde till retroaktiv annullering av belopp som betalats på grundval av dessa uppgifter. Kommissionen lade fram siffran 8 000 på basis av en analys av potentiellt felaktiga akter som skulle utredas närmare senare.

I väntan på korrigeringen av uppgifterna blockerades beräkningen av retroaktiva förmåner för att undvika omotiverade återvinningsåtgärder. Detta har redan gjort det möjligt att begränsa antalet akter som innehåller fel. Risken med inkonsekventa uppgifter som ger upphov till inkorrekta utbetalningar hölls sålunda under kontroll, men nackdelen är att åtgärden också har blockerat de retroaktiva korrigeringar som skulle göras, och som fortfarande är blockerade. Kontroller av inkonsekventa uppgifter är på gång och kan påverka en del gamla utbetalningar, men inte några nuvarande löner.

Vissa akter korrigerades direkt genom manuell inkodning i löneberäkningssystemet, men detta har alltid varit möjligt och de gängse kontrollförfarandena följdes. Icke desto mindre medför denna metod större risker och bör därför användas så lite som möjligt.

Ett stort antal tester gjordes under en lång period och resultatet ansågs slutligen tillfredsställande i mitten av 2008. Så här i efterhand måste det medges att resultatet inte helt och hållet har motsvarat förväntningarna. I framtiden kommer PMO att utvärdera testerna mycket mer rigoröst innan införandet av ett nytt system eller ändringar av ett befintligt system godtas.

Överföring av intjänade pensionsrättigheter

| 11.12 | I vissa fall måste institutionerna betala ut ersättningar till en del av kapitalvärdet av de överförda pensionsrättigheterna till de anställda (5). Revisionsrätten upptäckte en brist vid granskningen av de kontroller som genomförts för att garantera att beräkningar utförs korrekt och att ersättningar återvinns om felaktiga beräkningar har gjorts. Byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO) hade felaktigt betalat ut ersättningar till ett totalt belopp på 138 000 euro till två anställda, och man hade ännu inte åtgärdat dessa fel. |
| --- | --- |

11.12

I vissa fall måste institutionerna betala ut ersättningar till en del av kapitalvärdet av de överförda pensionsrättigheterna till de anställda (5). Revisionsrätten upptäckte en brist vid granskningen av de kontroller som genomförts för att garantera att beräkningar utförs korrekt och att ersättningar återvinns om felaktiga beräkningar har gjorts. Byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO) hade felaktigt betalat ut ersättningar till ett totalt belopp på 138 000 euro till två anställda, och man hade ännu inte åtgärdat dessa fel.

| 11.12 | KOMMISSIONENS SVAR

  Så snart revisionsrätten upptäckt dessa två fall och formulerat sina slutsatser vidtog PMO lämpliga åtgärder. PMO ändrade beräkningen av pensionsrättigheter och förberedde återvinning av de orättmätigt ersatta beloppen. Detta gäller återvinningen av den del av det överförda kapitalet som egentligen skulle ha producerat ytterligare pensionsrättigheter i Europeiska gemenskapens pensionssystem, och inte ha betalats tillbaka till förmånstagare.


  På lång sikt (ur försäkringsteknisk synvinkel) är de ekonomiska konsekvenserna neutrala för gemenskapsbudgeten, eftersom de orättmätiga beloppen kommer att kompenseras genom lägre framtida pensionsutbetalningar och omvänt kommer återvinningen att kompenseras genom att kompletterande pensionsrättigheter beviljas.


  Parallellt har åtgärder vidtagits för att stärka internkontrollen i fråga om överföringar av pensionsrättigheter |
| --- | --- |

11.12

KOMMISSIONENS SVAR

Så snart revisionsrätten upptäckt dessa två fall och formulerat sina slutsatser vidtog PMO lämpliga åtgärder. PMO ändrade beräkningen av pensionsrättigheter och förberedde återvinning av de orättmätigt ersatta beloppen. Detta gäller återvinningen av den del av det överförda kapitalet som egentligen skulle ha producerat ytterligare pensionsrättigheter i Europeiska gemenskapens pensionssystem, och inte ha betalats tillbaka till förmånstagare.

På lång sikt (ur försäkringsteknisk synvinkel) är de ekonomiska konsekvenserna neutrala för gemenskapsbudgeten, eftersom de orättmätiga beloppen kommer att kompenseras genom lägre framtida pensionsutbetalningar och omvänt kommer återvinningen att kompenseras genom att kompletterande pensionsrättigheter beviljas.

Parallellt har åtgärder vidtagits för att stärka internkontrollen i fråga om överföringar av pensionsrättigheter

Pensionssystem för lokal personal vid kommissionens delegationer

| 11.13 | Tjänsten för yttre representation vid generaldirektoratet för yttre förbindelser införde 1996 ett pensionssystem för lokal personal anställd vid kommissionens delegationer. Systemet bygger på en fond som utgörs av månatliga bidrag från den berörda personalen och kommissionen. Systemet har sedan 1996 förvaltats enligt tillfälliga regler. Dessa regler omfattar inte frågan om kommissionens ansvar för skydd och avkastning när det gäller fondens tillgångar, och de innehåller inte heller några detaljerade bestämmelser för fastställande av personalens rättigheter. Fondens tillgångar värderades i slutet av 2008 till omkring 34 miljoner euro. |
| --- | --- |

11.13

Tjänsten för yttre representation vid generaldirektoratet för yttre förbindelser införde 1996 ett pensionssystem för lokal personal anställd vid kommissionens delegationer. Systemet bygger på en fond som utgörs av månatliga bidrag från den berörda personalen och kommissionen. Systemet har sedan 1996 förvaltats enligt tillfälliga regler. Dessa regler omfattar inte frågan om kommissionens ansvar för skydd och avkastning när det gäller fondens tillgångar, och de innehåller inte heller några detaljerade bestämmelser för fastställande av personalens rättigheter. Fondens tillgångar värderades i slutet av 2008 till omkring 34 miljoner euro.

| 11.13 | KOMMISSIONENS SVAR

  Pensionsfonden för lokal personal skapades för att erbjuda åtminstone grundläggande social trygghet för kommissionens lokalanställda i delegationerna. Det är en kompletterande fond som förvaltas utanför EU-budgeten och som fungerar med kapitalisering av förhandsbestämda bidrag. Den lokala personalen hålls à jour om pensionsfonden och kan utöva kontroll i motiverad omfattning. Kommissionen undersöker för närvarande hur ett sådant system kan permanentas samt dess rättsliga och ekonomiska konsekvenser. Den nuvarande fondens tillgångar anses vara tillräckliga för att täcka de lokalanställdas individuella rättigheter. En ingående försäkringsteknisk undersökning planeras inför ett lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

11.13

KOMMISSIONENS SVAR

Pensionsfonden för lokal personal skapades för att erbjuda åtminstone grundläggande social trygghet för kommissionens lokalanställda i delegationerna. Det är en kompletterande fond som förvaltas utanför EU-budgeten och som fungerar med kapitalisering av förhandsbestämda bidrag. Den lokala personalen hålls à jour om pensionsfonden och kan utöva kontroll i motiverad omfattning. Kommissionen undersöker för närvarande hur ett sådant system kan permanentas samt dess rättsliga och ekonomiska konsekvenser. Den nuvarande fondens tillgångar anses vara tillräckliga för att täcka de lokalanställdas individuella rättigheter. En ingående försäkringsteknisk undersökning planeras inför ett lagstiftningsförslag.

Domstolen

| 11.14 | Domstolen slöt 2008 ett kontrakt om tillhandahållande av tjänster efter en gemensam öppen anbudsinfordran med en medlemsstat. Revisionsrättens granskning av kontraktet visade på brister i det internkontrollsystem som användes vid genomförandet av denna anbudsinfordan. Dessa brister ledde till en alltför kort tidsfrist för anbudsgivarna att erhålla specifikationerna (6)och till ett tillkännagivande i meddelandet om upphandlingen om att anbuden måste lämnas in på ett enda språk (7)och att ett slutet möte skulle hållas vid öppningen av anbuden (8). Domstolen bör införa förbättrade upphandlingsförfaranden så att det blir lättare för utanordnarna att organisera anbudsinfordringar och kontrollera att de lagstadgade skyldigheterna uppfylls. |
| --- | --- |

11.14

Domstolen slöt 2008 ett kontrakt om tillhandahållande av tjänster efter en gemensam öppen anbudsinfordran med en medlemsstat. Revisionsrättens granskning av kontraktet visade på brister i det internkontrollsystem som användes vid genomförandet av denna anbudsinfordan. Dessa brister ledde till en alltför kort tidsfrist för anbudsgivarna att erhålla specifikationerna (6)och till ett tillkännagivande i meddelandet om upphandlingen om att anbuden måste lämnas in på ett enda språk (7)och att ett slutet möte skulle hållas vid öppningen av anbuden (8). Domstolen bör införa förbättrade upphandlingsförfaranden så att det blir lättare för utanordnarna att organisera anbudsinfordringar och kontrollera att de lagstadgade skyldigheterna uppfylls.

| 11.14 | DOMSTOLENS SVAR

  Domstolen erinrar om att det upphandlingsförfarande som revisionsrätten åsyftar rör det nya byggnadskomplexet och utgjorde domstolens första erfarenhet av att genomföra en upphandling gemensamt med en medlemsstat i enlighet med de nya bestämmelserna i artikel 91 i budgetförordningen. Domstolen önskar göra följande förtydliganden angående de brister i detta förfarande som revisionsrätten påpekat.


  Vad inledningsvis gäller tidsschemat för förfarandet, var de gemensamma upphandlande myndigheterna tvungna att, med hänsyn såväl till sina egna som till anbudsgivarnas intressen, förlika nödvändigheten av att tilldela kontraktet vid en tidpunkt som gav det företag som tilldelades kontraktet möjlighet att inleda sitt arbete så snart det nya byggnadskomplexet i fråga stod klart med nödvändigheten av att, med hänsyn till kontraktets komplexitet, bestämma en tillräcklig lång tidsfrist för att ge anbudsgivarna möjlighet att förbereda sina anbud under goda villkor.


  Detta förklarar varför tidsschemat ofrånkomligen blivit hoptryckt vad gäller fristen för eventuella kandidater för att begära ut handlingarna avseende anbudsinfordran. De frister som formellt stadgas i budgetförordningen har emellertid iakttagits.


  Vad gäller bristerna avseende två specifika rubriker i meddelandet om upphandling, utgör dessa administrativa fel som givetvis inte var avsiktliga. Beträffande bestämmelserna om språkanvändning kan bara bristande samordning förklara varför det i meddelandet om upphandling föreskrevs att anbud ska ges in endast på franska (vilket är brukligt i den berörda medlemsstaten), trots att det i förfrågningsunderlaget angavs att anbud kunde ges in på vilket som helst av Europeiska unionens officiella språk (vilket är brukligt vid domstolen). När det gäller mötet med kommittén som öppnar anbuden, ska det framhållas att om anbudsgivare hade infunnit sig, hade de givetvis getts möjlighet att bistå därvid, enligt bestämmelserna i budgetförordningen.


  Angående revisionsrättens rekommendation om förbättring av det bistånd som lämnas dem som ansvarar för att genomföra anbudsförfarandet, har domstolen redan, med start i juni 2008 efter rekommendation från sin interna revisor, börjat vidta konkreta åtgärder på denna punkt. Domstolen bemödar sig om att, i den mån dess personalresurser så tillåter, fortsätta att förbättra sin verksamhet på detta område. |
| --- | --- |

11.14

DOMSTOLENS SVAR

Domstolen erinrar om att det upphandlingsförfarande som revisionsrätten åsyftar rör det nya byggnadskomplexet och utgjorde domstolens första erfarenhet av att genomföra en upphandling gemensamt med en medlemsstat i enlighet med de nya bestämmelserna i artikel 91 i budgetförordningen. Domstolen önskar göra följande förtydliganden angående de brister i detta förfarande som revisionsrätten påpekat.

Vad inledningsvis gäller tidsschemat för förfarandet, var de gemensamma upphandlande myndigheterna tvungna att, med hänsyn såväl till sina egna som till anbudsgivarnas intressen, förlika nödvändigheten av att tilldela kontraktet vid en tidpunkt som gav det företag som tilldelades kontraktet möjlighet att inleda sitt arbete så snart det nya byggnadskomplexet i fråga stod klart med nödvändigheten av att, med hänsyn till kontraktets komplexitet, bestämma en tillräcklig lång tidsfrist för att ge anbudsgivarna möjlighet att förbereda sina anbud under goda villkor.

Detta förklarar varför tidsschemat ofrånkomligen blivit hoptryckt vad gäller fristen för eventuella kandidater för att begära ut handlingarna avseende anbudsinfordran. De frister som formellt stadgas i budgetförordningen har emellertid iakttagits.

Vad gäller bristerna avseende två specifika rubriker i meddelandet om upphandling, utgör dessa administrativa fel som givetvis inte var avsiktliga. Beträffande bestämmelserna om språkanvändning kan bara bristande samordning förklara varför det i meddelandet om upphandling föreskrevs att anbud ska ges in endast på franska (vilket är brukligt i den berörda medlemsstaten), trots att det i förfrågningsunderlaget angavs att anbud kunde ges in på vilket som helst av Europeiska unionens officiella språk (vilket är brukligt vid domstolen). När det gäller mötet med kommittén som öppnar anbuden, ska det framhållas att om anbudsgivare hade infunnit sig, hade de givetvis getts möjlighet att bistå därvid, enligt bestämmelserna i budgetförordningen.

Angående revisionsrättens rekommendation om förbättring av det bistånd som lämnas dem som ansvarar för att genomföra anbudsförfarandet, har domstolen redan, med start i juni 2008 efter rekommendation från sin interna revisor, börjat vidta konkreta åtgärder på denna punkt. Domstolen bemödar sig om att, i den mån dess personalresurser så tillåter, fortsätta att förbättra sin verksamhet på detta område.

Revisionsrätten

| 11.15 | I den externa revisorns rapport (se punkt 11.4) står det att det är revisorns uppfattning att årsredovisningen ger en rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2008 liksom av dess ekonomiska resultat och kassaflöden under det år som slutade vid samma datum, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 med genomförandebestämmelser för denna förordning och Europeiska revisionsrättens redovisningsbestämmelser. Rapporten kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

11.15

I den externa revisorns rapport (se punkt 11.4) står det att det är revisorns uppfattning att årsredovisningen ger en rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2008 liksom av dess ekonomiska resultat och kassaflöden under det år som slutade vid samma datum, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 med genomförandebestämmelser för denna förordning och Europeiska revisionsrättens redovisningsbestämmelser. Rapporten kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 11.16 | Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de teman som granskats som bör redovisas. |
| --- | --- |

11.16

Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de teman som granskats som bör redovisas.

Regionkommittén

| 11.17 | Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de teman som granskats som bör redovisas. |
| --- | --- |

11.17

Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de teman som granskats som bör redovisas.

Europeiska ombudsmannen

| 11.18 | Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de teman som granskats som bör redovisas. |
| --- | --- |

11.18

Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de teman som granskats som bör redovisas.

Europeiska datatillsynsmannen

| 11.19 | Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de teman som granskats som bör redovisas. |
| --- | --- |

11.19

Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de teman som granskats som bör redovisas.

SLUTSATSER

| 11.20 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet institutionernas administrativa utgifter inte innehöll några väsentliga fel (se punkt 11.6). |
| --- | --- |

11.20

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet institutionernas administrativa utgifter inte innehöll några väsentliga fel (se punkt 11.6).

| 11.21 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet institutionernas administrativa utgifter uppfyller kraven i budgetförordningen (se punkterna 11.7–11.19). |
| --- | --- |

11.21

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet institutionernas administrativa utgifter uppfyller kraven i budgetförordningen (se punkterna 11.7–11.19).

EUROPEISKA UNIONENS BYRÅER

| 11.22 | Revision av Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ redovisas i särskilda årsrapporter som publiceras separat i Europeiska unionens officiella tidning
   (9). Revisionsrätten granskade 29 byråer för budgetåret 2008. Deras budgetar uppgick till totalt 1 488,5 miljoner euro för 2008. De viktigaste uppgifterna om byråerna presenteras i
  tabell 11.2
  . |
| --- | --- |

11.22

Revision av Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ redovisas i särskilda årsrapporter som publiceras separat i Europeiska unionens officiella tidning
   (9). Revisionsrätten granskade 29 byråer för budgetåret 2008. Deras budgetar uppgick till totalt 1 488,5 miljoner euro för 2008. De viktigaste uppgifterna om byråerna presenteras i
  tabell 11.2
  .

| 11.23 | Revisionsrätten har avgett ett uttalande utan reservation om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet för alla byråer med undantag av Europeiska polisakademin. |
| --- | --- |

11.23

Revisionsrätten har avgett ett uttalande utan reservation om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet för alla byråer med undantag av Europeiska polisakademin.

EUROPASKOLORNA

| 11.24 | Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europakolorna (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning) överlämnas till Europaskolornas styrelser i egenskap av myndighet som beviljar ansvarsfrihet. Skolornas budget för 2008 på 258 miljoner euro finansierades huvudsakligen genom bidrag från kommissionen (138,9 miljoner euro) och medlemsstaterna (54,5 miljoner euro) (10). De viktigaste uppgifterna om Europaskolorna finns i
  tabell 11.3
  . |
| --- | --- |

11.24

Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europakolorna (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning) överlämnas till Europaskolornas styrelser i egenskap av myndighet som beviljar ansvarsfrihet. Skolornas budget för 2008 på 258 miljoner euro finansierades huvudsakligen genom bidrag från kommissionen (138,9 miljoner euro) och medlemsstaterna (54,5 miljoner euro) (10). De viktigaste uppgifterna om Europaskolorna finns i
  tabell 11.3
  .

| 11.25. | Revisionsrätten fann inga väsentliga fel som gör att man kan ifrågasätta tillförlitligheten i de granskade räkenskaperna (skolorna i Karlsruhe och Mol samt huvudkontoret) som upprättats i enlighet med budgetförordningen av den 24 oktober 2006, vilken är tillämplig på Europaskolornas budget, eller lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa räkenskaper. Enligt revisionsrättens granskning ger dock de konsoliderade räkenskaperna inte i allt väsentligt en rättvisande och klar bild i enlighet med gällande redovisningsnormer, på grund av a) att principen för periodiserad redovisning inte tillämpas tillfredsställande och b) att det föregående årets överskott ingår i inkomsterna för det innevarande året. |
| --- | --- |

11.25.

Revisionsrätten fann inga väsentliga fel som gör att man kan ifrågasätta tillförlitligheten i de granskade räkenskaperna (skolorna i Karlsruhe och Mol samt huvudkontoret) som upprättats i enlighet med budgetförordningen av den 24 oktober 2006, vilken är tillämplig på Europaskolornas budget, eller lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa räkenskaper. Enligt revisionsrättens granskning ger dock de konsoliderade räkenskaperna inte i allt väsentligt en rättvisande och klar bild i enlighet med gällande redovisningsnormer, på grund av a) att principen för periodiserad redovisning inte tillämpas tillfredsställande och b) att det föregående årets överskott ingår i inkomsterna för det innevarande året.

Tabell 11.2 —   Viktiga uppgifter om Europeiska unionens byråer

| Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ | Huvudkontor | Första år som ekonomiskt självbestämmande | Budget
   (11)


  (miljoner euro) | Beviljade tjänster |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Byråer |
| Euratoms försörjningsbyrå | Luxemburg | 1960 | — | 0,3 | — | — |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | Thessaloniki | 1977 | 18,3 | 17,4 | 99 | 97 |
| Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | Dublin | 1977 | 21,0 | 20,2 | 101 | 94 |
| Europeiska miljöbyrån | Köpenhamn | 1994 | 37,1 | 35,1 | 123 | 116 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | Turin | 1994 | 22,4 | 25,5 | 96 | 100 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | Lissabon | 1995 | 15,1 | 13,8 | 82 | 82 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | London | 1994 | 182,9 | 163,1 | 481 | 441 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | Luxemburg | 1995 | 59,9 | 46,1 | 233 | 200 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | Angers | 1995 | 12,5 | 13,4 | 43 | 42 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) | Alicante | 1995 | 318,4 | 276,0 | 643 | 647 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | Bilbao | 1996 | 14,9 | 14,9 | 44 | 42 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | Wien | 1998 | 15,0 | 14,5 | 49 | 46 |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad | Thessaloniki | 2000 | 235,0 | 250,0 | 93 | 108 |
| Europeiska polisakademin | Bramshill | 2006 | 8,7 | 7,4 | 22,5 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 24,8 | 18,4 | 175 | 147 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | Köln | 2003 | 102,0 | 72,0 | 452 | 467 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | Lissabon | 2003 | 50,2 | 48,2 | 181 | 153 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | Parma | 2003 | 66,4 | 52,2 | 335 | 300 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | Heraklion | 2005 | 8,4 | 8,3 | 44 | 44 |
| Europeiska järnvägsbyrån | Valenciennes | 2006 | 18 | 16,6 | 116 | 116 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | Stockholm | 2005 | 40,6 | 28,9 | 130 | 90 |
| Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna | Warszawa | 2006 | 71,2 | 42,2 | 94 | 49 |
| Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet | Bryssel (12) | 2006 | 10,5 | 7,0 | 50 | 39 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | Vigo | 2007 | 9,5 | 5,0 | 47 | 38 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten (13) | Helsingfors | 2008 | 66,4 | — | 220 | — |
| Genomförandeorgan |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | Bryssel | 2006 | 11,5 | 6,9 | 36 | 35 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | Bryssel | 2006 | 38,2 | 36,0 | 92 | 83 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (14) | Luxemburg | 2007 | 4,4 | 4,1 | 42 | 28 |
| Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (13) | Bryssel | 2008 | 5,2 | — | 32 | 2 |
| Totalt | 1 488,5 | 1 243,5 | 4 155,5 | 3 626,5 |

Europeiska unionens byråer och övriga decentraliserade organ

Huvudkontor

Första år som ekonomiskt självbestämmande

Budget
   (11)

(miljoner euro)

Beviljade tjänster

2008

2007

2008

2007

Byråer

Euratoms försörjningsbyrå

Luxemburg

1960

—

0,3

—

—

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Thessaloniki

1977

18,3

17,4

99

97

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Dublin

1977

21,0

20,2

101

94

Europeiska miljöbyrån

Köpenhamn

1994

37,1

35,1

123

116

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Turin

1994

22,4

25,5

96

100

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Lissabon

1995

15,1

13,8

82

82

Europeiska läkemedelsmyndigheten

London

1994

182,9

163,1

481

441

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Luxemburg

1995

59,9

46,1

233

200

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Angers

1995

12,5

13,4

43

42

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)

Alicante

1995

318,4

276,0

643

647

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Bilbao

1996

14,9

14,9

44

42

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Wien

1998

15,0

14,5

49

46

Europeiska byrån för återuppbyggnad

Thessaloniki

2000

235,0

250,0

93

108

Europeiska polisakademin

Bramshill

2006

8,7

7,4

22,5

22,5

Eurojust

Haag

2002

24,8

18,4

175

147

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Köln

2003

102,0

72,0

452

467

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Lissabon

2003

50,2

48,2

181

153

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Parma

2003

66,4

52,2

335

300

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

Heraklion

2005

8,4

8,3

44

44

Europeiska järnvägsbyrån

Valenciennes

2006

18

16,6

116

116

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Stockholm

2005

40,6

28,9

130

90

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna

Warszawa

2006

71,2

42,2

94

49

Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet

Bryssel (12)

2006

10,5

7,0

50

39

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

Vigo

2007

9,5

5,0

47

38

Europeiska kemikaliemyndigheten (13)

Helsingfors

2008

66,4

—

220

—

Genomförandeorgan

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

Bryssel

2006

11,5

6,9

36

35

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

Bryssel

2006

38,2

36,0

92

83

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (14)

Luxemburg

2007

4,4

4,1

42

28

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (13)

Bryssel

2008

5,2

—

32

2

Totalt

1 488,5

1 243,5

4 155,5

3 626,5

Tabell 11.3 —   Viktiga uppgifter om Europaskolorna

| Europaskola | Land | Budget
   (15)
   (16)


  (miljoner euro) | Bidrag från kommissionen
   (16)


  (miljoner euro) | Antal elever
   (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Kontor | Belgien | 9,2 | 9,3 | 7,0 | 7,5 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 37,4 | 35,1 | 22,8 | 21,1 | 3 437 | 3 376 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 7,0 | 7,0 | 3,4 | 2,9 | 888 | 897 |
| Bryssel I (Uccle) | Belgien | 32,1 | 30,4 | 22,7 | 21,0 | 3 057 | 3 045 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgien | 31,5 | 29,3 | 21,5 | 19,2 | 2 904 | 2 893 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgien | 29,1 | 26,2 | 19,8 | 16,7 | 2 649 | 2 621 |
| Bryssel IV | Belgien | 5,5 | 2,4 | 3,4 | 1,8 | 438 | 172 |
| Mol | Belgien | 11,3 | 11,2 | 6,0 | 6,0 | 718 | 657 |
| Varese | Italien | 18,7 | 17,9 | 9,3 | 8,8 | 1 341 | 1 317 |
| Karlsruhe | Tyskland | 12,9 | 11,9 | 2,4 | 3,5 | 979 | 1 001 |
| München | Tyskland | 19,5 | 18,9 | 0,6 | 0,4 | 1 756 | 1 666 |
| Frankfurt | Tyskland | 10,6 | 10,3 | 3,9 | 3,8 | 1 053 | 978 |
| Alicante | Spanien | 11,9 | 11,3 | 5,2 | 4,2 | 1 029 | 1 017 |
| Bergen | Nederländerna | 9,8 | 9,8 | 5,1 | 4,6 | 565 | 554 |
| Culham | Storbritannien | 11,4 | 11,1 | 5,7 | 5,9 | 835 | 827 |
| Totalt | 258,0 | 242,1 | 138,9 | 127,4 | 21 649 | 21 021 |
| Anm.: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning. |

Europaskola

Land

Budget
   (15)
   (16)

(miljoner euro)

Bidrag från kommissionen
   (16)

(miljoner euro)

Antal elever
   (17)

2008

2007

2008

2007

2008

2007

Kontor

Belgien

9,2

9,3

7,0

7,5

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

37,4

35,1

22,8

21,1

3 437

3 376

Luxemburg II

Luxemburg

7,0

7,0

3,4

2,9

888

897

Bryssel I (Uccle)

Belgien

32,1

30,4

22,7

21,0

3 057

3 045

Bryssel II (Woluwé)

Belgien

31,5

29,3

21,5

19,2

2 904

2 893

Bryssel III (Ixelles)

Belgien

29,1

26,2

19,8

16,7

2 649

2 621

Bryssel IV

Belgien

5,5

2,4

3,4

1,8

438

172

Mol

Belgien

11,3

11,2

6,0

6,0

718

657

Varese

Italien

18,7

17,9

9,3

8,8

1 341

1 317

Karlsruhe

Tyskland

12,9

11,9

2,4

3,5

979

1 001

München

Tyskland

19,5

18,9

0,6

0,4

1 756

1 666

Frankfurt

Tyskland

10,6

10,3

3,9

3,8

1 053

978

Alicante

Spanien

11,9

11,3

5,2

4,2

1 029

1 017

Bergen

Nederländerna

9,8

9,8

5,1

4,6

565

554

Culham

Storbritannien

11,4

11,1

5,7

5,9

835

827

Totalt

258,0

242,1

138,9

127,4

21 649

21 021

Anm.: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

---

(1)  Utgifterna omfattar följande avdelningar i den allmänna budgeten: Avdelning 24 (”bedrägeribekämpning”), avdelning 25 (”kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning”), avdelning 26 (”kommissionens administration”), avdelning 27 (”budget”) och avdelning 29 (”statistik”). Några av dessa avdelningar omfattar också driftsutgifter. Avdelning 27 innehåller för 2008 ett belopp på 200 miljoner euro under rubriken ”Tillfälligt och schablonmässigt stöd till de nya medlemsstaterna”.

(2)  De utvalda teman som granskats är följande: Upphandlingskontrakt vid alla institutioner utom Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen, upphandlingsförvaltning av IT-kontrakt vid parlamentet, rådet och kommissionen, förlängning av kontrakt vid Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, dröjsmålsräntor vid alla institutioner, betalningar som avser överförda anslag vid parlamentet och överföringar av intjänade pensionsrättigheter vid alla institutioner utom Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

(3)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(4)  Sesame är ett säkert kommunikationssystem som varit under utveckling inom rådet sedan 2002. Det ursprungliga slutdatumet för genomförande av det nya systemet var juli 2004. I januari 2009 flyttades slutdatumet för genomförande fram ytterligare, till slutet av 2012. Flera förändringar av den ursprungliga projektutformningen har gjorts, och i slutet av 2008 hade planeringen för Sesameprojektet ännu inte slutförts på grund av att medlemsstaternas delegationer i en av de centrala kommittéerna inte kunde enas om hur vissa typer av känslig information ska behandlas. Den strikta ackrediteringsproceduren för att få rådets säkerhetsgodkännande och projektets tekniska komplexitet underskattades i början.

(5)  Artikel 11.2 i bilaga VIII till tjänsteföreskrifterna föreskriver att tjänstemän kan föra över pensionsrättigheter som tjänats in under tidigare anställningar till gemenskapens pensionssystem. Kapitalvärdet av de överförda pensionsrättigheterna omvandlas till pensionsberättigande tjänsteår i gemenskapens pensionssystem. Revisionen syftade till att undersöka om institutionerna har lämpliga förfaranden för att korrekt värdera överförda pensionsrättigheter och för att genomföra överföringarna på ett lämpligt sätt. Förfarandena fungerar i de flesta fall tillfredsställande, men komplexiteten hos de tillämpliga bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna och i nationella pensionslagstiftningar leder däremot till förseningar vid behandlingen av enskilda överföringar och till flera räknefel.

(6)  Artikel 98 i budgetförordningen anger att förfarandena för inlämning och mottagande av anbud ska vara utformade så att det kan garanteras att verklig konkurrens råder. Motsvarande genomförandebestämmelser fastställer minimitidsfrister som de upphandlande myndigheterna ska respektera.

(7)  I artikel 125c i budgetförordningens genomförandebestämmelser fastställs det att vid ett gemensamt upphandlingsförfarande mellan en institution och den upphandlande myndigheten i en eller flera medlemsstater ska de procedurbestämmelser, inklusive språkbestämmelser, som är tillämpliga på institutionen tillämpas.

(8)  I artikel 118.3 i genomförandebestämmelserna fastställs det att anbudsgivarna i en öppen anbudsinfordran har rätt att närvara när anbuden öppnas.

(9)  Revisionsrättens årsrapporter om byråerna finns på institutionens webbplats (http://www.eca.europa.eu) och offentliggörs, med undantag för Euratoms försörjningsbyrå, i Europeiska unionens officiella tidning.

(10)  Källa: Europaskolorna, slutliga räkenskaper för 2008.

(11)  Betalningsbemyndiganden.

(12)  Provisoriskt säte.

(13)  Byrån blev ekonomiskt självbestämmande 2008.

(14)  Genomförandeorganet hette fram till maj 2008 Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet.

(15)  Totala inkomster och utgifter enligt budgeten för varje Europaskola och kontoret, inbegripet alla ändringar av de budgetar som ursprungligen antogs

(16)  Källa: Europaskolorna, slutliga räkenskaper för 2008.

(17)  Källa: Generalsekreterarens årsrapport för 2008 till Europaskolornas styrelse.

Anm.: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

BILAGA 11.1

GRANSKNINGSRESULTAT

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek

| År | Antal granskade transaktioner |
| --- | --- |
| 2008 | 57 |
| 2007 | 56 |

År

Antal granskade transaktioner

2008

57

2007

56

1.2 —   Urvalets struktur

| Granskad transaktionstyp | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Utgifter för institutionernas personal | Utgifter för byggnader | Övriga utgifter | Totalt |
| Slutbetalningar/mellanliggande betalningar | 55 | 19 | 26 | 100 | 100 |
| Förskott | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Totalt | 55 | 19 | 26 | 100 | 100 |

Granskad transaktionstyp

2008

2007

Utgifter för institutionernas personal

Utgifter för byggnader

Övriga utgifter

Totalt

Slutbetalningar/mellanliggande betalningar

55

19

26

100

100

Förskott

0

0

0

0

0

Totalt

55

19

26

100

100

DEL 2:   SAMLAD BEDÖMNING AV SYSTEMEN FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

2.1 —   Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Teckenförklaring: | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Inte ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Samlad bedömning

2008

2007

Teckenförklaring:

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Inte ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

BILAGA 11.2

UPPFÖLJNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA I REVISIONSFÖRKLARINGEN

| Revisionsrättens iakttagelser | Åtgärder som vidtagits | Revisionsrättens analys | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Tillämpning av multiplikationsfaktorn på löner |
| Punkterna 11.7–11.11 i årsrapporten för budgetåret 2007: | | | Europaparlamentets svar |
| Parlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén tillämpar inte tjänsteföreskrifternas bestämmelser om multiplikationsfaktorn på samma sätt som de andra institutionerna. Detta ledde dels till en ekonomisk fördel för deras anställda som anställda vid övriga institutioner inte fick, dels till högre utgifter. | Parlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén fortsätter att tillämpa samma praxis i väntan på att domstolen ska fatta slutliga avgöranden i mål där talan har väckts av institutionernas anställda. | Revisionsrätten kommer att övervaka uppföljningen av domstolens beslut. | Europaparlamentet delar till fullo det försiktiga tillvägagångssätt som revisionsrätten fastställt och kommer att fortsätta att behandla frågan. |
| Ersättning av logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa |
| Årsrapporterna för budgetåren 2004–2007, senast bilaga 11.2 till årsrapporten för 2007: | | | Europaparlamentets svar |
| Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, ska de logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersättas på grundval av verifikationer, upp till ett högsta belopp som ska fastställas för varje land (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna). I strid med denna bestämmelse har alla institutioner utom domstolen, revisionsrätten och ombudsmannen i sina interna bestämmelser fastställt betalning av ett schablonbelopp på mellan 30 och 60 % av det högsta tillåtna beloppet till anställda som inte styrker att de haft logikostnader. | Parlamentets presidium bekräftade sitt stöd för det befintliga systemet med schablonbeloppsersättningar, men samtyckte till att göra ändringar i det. Som en följd av detta fortsätter parlamentet att betala ut logikostnader i form av klumpsummor när det gäller kostnader för övernattningar i Luxemburg, Strasbourg och Bryssel. | Parlamentet bör se till att logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersätts i enlighet med tjänsteföreskrifterna. | Parlamentet angav i samband med revisionsförklaringsförfarandet för 2007 att det skulle se över vissa aspekter av sina regler om tjänsteresor efter en rapport från institutionens internrevisor.


  Samtidigt som parlamentets presidium, med beaktande av de särskilda svårigheter som institutionen står inför (revisionsrättens uppmärksamhet har riktats mot dessa i tidigare svar), återupprepade sitt fortsatta stöd för ett schablonsystem, har tillämpningen av det senare modifierats.


  Efter en ändring i de relevanta interna bestämmelserna från och med den 1 september 2008 kan bara nätter som tillbringats inom vederbörligen intygade arbetstider ersättas enligt ett schablonsystem.


  Dessutom infördes på våren 2009 en ny uppsättning tillämpningsbestämmelser och interna regler för att klarlägga situationen.


  Detta paket ska träda i kraft i början av september 2009.

  Europaparlamentets svar

  Slutligen har budgetanmärkningarna under punkt 3000 ”Utgifter för personalens tjänsteresor” ändrats i samband med budgeten för 2010. Budgetpost 3000 kommer i fortsättningen att heta ”Utgifter för personalens tjänsteresor och resor mellan de tre arbetsorterna” eftersom anmärkningarna uttryckligen föreskriver att anslagen är avsedda att täcka utgifter i samband med resor som företas av personal vid institutionerna, utlånade nationella experter eller praktikanter, mellan anställningsorten och en av Europaparlamentets arbetsorter (Bryssel, Luxemburg och Strasbourg) samt i samband med tjänsteresor till annan ort än de tre arbetsorterna, och utgör sålunda en budgetbas för de regler som parlamentet tillämpar för resor mellan de tre arbetsorterna.


  På sikt har parlamentet för avsikt att föreslå ändringar av tjänsteföreskrifterna i detta hänseende så att resorna mellan de tre arbetsorterna på lämpligt sätt åtskiljs från de normala tjänsteresorna. |
| Assistentstöd till ledamöter av Europaparlamentet |
| Punkterna 10.10–10.12 i årsrapporten för budgetåret 2006, och bilaga 11.2 i årsrapporten för 2007: | | | Europaparlamentets svar |
| I sin årsrapport för budgetåret 2006 ansåg revisionsrätten att det inte fanns tillräcklig dokumentation som visar att parlamentsledamöterna faktiskt hade anställt eller anlitat assistenter och att de skyldigheter eller tjänster som nämns i de kontrakt som parlamentsledamöterna har undertecknat faktiskt har fullgjorts. Presidiet bör vidta åtgärder för att erhålla de dokument som bedöms som nödvändiga för att bevisa att utgifterna var motiverade.
  Enligt presidiets ändrade bestämmelser från december 2006 är parlamentsledamöterna inte längre skyldiga att lämna in fakturor eller kostnadsredovisningar från betalningsombud och tjänsteleverantörer, utan ska behålla dem. I stället ska parlamentsledamöterna lämna in kopior av utgiftsredovisningar och redovisningar av fakturerade belopp som utfärdats av betalningsombud och tjänsteleverantörer. Dessa nya regler gäller för perioderna efter juli 2004.
  Årsrapporten för 2007 innehöll en rekommendation att parlamentet ytterligare skulle öka kontrollen över assistentstödet till parlamentsledamöterna, bl.a. genom stickprovskontroller av fakturor som ledamöterna innehar. | Från och med parlamentets nya valperiod som börjar 2009 kommer stöd till ledamöterna att tillhandahållas av ackrediterade parlamentsassistenter som valts ut av parlamentsledamöterna och anställts av parlamentet och av lokal personal som anställts av ledamöterna.
  Genom rådets förordning (EG) nr 160/2009 (EUT L 55 27.2.2009, s. 1) ändrades anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och skapades en anställningskategori för ackrediterade parlamentsassistenter som ska anställas från och med parlamentets nya valperiod. Dessa ska väljas ut av parlamentsledamöterna och anställas av Europaparlamentet och betalas enligt standardiserade löneskalor. De ska ha sina arbetsplatser i parlamentets lokaler och bistå specifika parlamentsledamöter.
  Tillämpningsföreskrifter för lokala assistenter som anställts av parlamentsledamöter för parlamentets nya valperiod antogs av presidiet den 7 juli 2008. Det blir obligatoriskt för parlamentsledamöterna att använda sig av betalningsombud, betalningar till parlamentsledamöternas familjemedlemmar förbjuds och betalningsombuden måste lämna in årliga kostnadsredovisningar senast den 30 mars följande år.
  Parlamentets administration har fått in över 98 % av kostnadsredovisningarna och de fakturerade beloppen för 2004 och 2005 och över 99 % för 2006 och 2007, och 87 % for 2008. Parlamentet avslutar för närvarande insamlingen av kostnadsredovisningar för 2008.
  Parlamentet utförde slumpvisa efterhandskontroller under 2008 av redovisningar som lämnats in av ledamöter för kostnader som uppkommit 2007 och av de interna förfaranden som används av parlamentets avdelningar för att korrekt behandla dessa redovisningar. Kontrollerna omfattade endast i några fall en granskning av fakturor som parlamentsledamöterna hade till stöd för sammanställningarna. | Revisionsrätten kommer att övervaka parlamentets reglering av ledamöternas kostnadsredovisningar för budgetåren 2004–2007.
  När det gäller budgetåret 2008 bör parlamentet reglera alla kostnadsredovisningar, och kontrollera fakturor i original. | Regleringen av de utgifter för ledamotsassistenterna som utbetalades under 2004 och 2006 är genomförd till 100 procent. För åren 2005 och 2007 återstår ett enda ärende för vart och ett av dessa år till ett belopp av ungefär 10 000 euro (mindre än 0,1 procent av de totala utgifterna). När det gäller det återstående ärendet för 2005 väntar Europaparlamentets administration på återbetalning av ett belopp som i övermåtta betalats från det belgiska socialförsäkringssystemet. Ärendet från 2007 gäller ett tvisteärende som för närvarande behandlas av rättstjänsten.

  Europaparlamentets svar

  I varje enskilt fall där tvivel rått angående informationen har administrationen begärt ordentliga förklaringar från ledamöterna, bland annat att de ska visa upp kvitton och fakturor. Då formella fel upptäckts, inkorrekt användning av ersättningar fastställts eller då tvivel kvarstått har ledamöterna anmodats att återbetala beloppet. I specifika fall hänfördes ärendet också till Olaf.


  När det gäller budgetåret 2008 ansåg parlamentet att det inte var nödvändigt att ändra de kontrollarrangemang som framgångsrikt använts under 2004 och 2007. Inrättandet av ett nytt system för ledamotsassistans kräver dessutom alla tillgängliga resurser. Ett byte av kontrollarrangemang för 2008 skulle därför ha varit olämpligt eller till och med kontraproduktivt.


  I och med den nya valperioden som inleddes den 14 juli 2009 omarbetades systemet för ersättningen av kostnader för assistans till ledamöterna så att två separata kategorier av assistenter inkluderas. Enligt de nya reglerna får ackrediterade assistenter (som arbetar i parlamentets lokaler) ställning som övriga anställda vid institutionen. De kommer att anställas enligt avtal som ingås med parlamentet och kommer att omfattas av betalningsförfaranden som liknar dem som institutionens övriga personal har. Detta minskar behovet av dokument för att reglera utgifter. Lokala assistenter, som verkar i de medlemsstater där ledamöterna valts, kommer även i fortsättningen att ingå privaträttsliga avtal med ledamöterna, vilka kommer att falla under tillämplig nationell lagstiftning. De nya reglerna föreskriver dock att hädanefter ska alla avtal utan undantag förvaltas av ett vederbörligen auktoriserat betalningsombud. Dessutom kommer tjänsteleverantörer som är egenföretagare hädanefter att få betalning endast om de uppvisar fakturor eller kostnadsredovisningar tillsammans med ett intyg från betalningsombudet som styrker att alla skyldigheter som följer av tillämplig nationell lagstiftning har fullgjorts innan de inlämnas till parlamentets administration för betalning. Därför förväntas den nya rättsliga ramen innebära att relevanta regler och principer följs till fullo och i många hänseenden går denna ram till och med längre än vad en efterhandskontroll kunde uppnå, eftersom en sådan, per definition, begränsas till ett slumpmässigt urval av fall. Den allmänna tillämpningen av det nya förfarandet med utökade krav från början av betalningscykeln kommer att ge den bästa garantin för insyn, laglighet och sund ekonomisk förvaltning av ersättningen för assistans till ledamöterna.

  Europaparlamentets svar

  Den nyligen upprättade ramen måste vara särskilt välkommen eftersom den utgör ett betydande steg mot ytterligare utveckling och förbättring av befintliga garantier och för att uppnå de ovannämnda målen, samtidigt som överdriven byråkrati undviks. |
| Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet |
| Tabell 10.2 i årsrapporten för budgetåret 2006 och bilaga 11.2 till årsrapporten för budgetåret 2007: | | | Europaparlamentets svar |
| Det ska finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | Den 31 december 2008 hade fonderna ett försäkringstekniskt underskott på 121 844 000 euro. Samma dag värderade fonden de återstående förmåner som skulle betalas ut till pensionsplanens medlemmar till 276 984 000 euro.
  I mars 2009 avgav parlamentets rättstjänst ett yttrande om tillämpningen av Europaparlamentets nya ledamotsstadga som anger att parlamentet är skyldigt att garantera intjänade pensionsrättigheter.
  Till följd av ovanstående fattade presidiet under sitt sammanträde den 1 april 2009 flera olika beslut:






  a) | Att höja pensionsåldern från 60 till 63 år, med förbehåll för vissa övergångsåtgärder. |

Revisionsrättens iakttagelser

Åtgärder som vidtagits

Revisionsrättens analys

Institutionens svar

Tillämpning av multiplikationsfaktorn på löner

Punkterna 11.7–11.11 i årsrapporten för budgetåret 2007:

Europaparlamentets svar

Parlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén tillämpar inte tjänsteföreskrifternas bestämmelser om multiplikationsfaktorn på samma sätt som de andra institutionerna. Detta ledde dels till en ekonomisk fördel för deras anställda som anställda vid övriga institutioner inte fick, dels till högre utgifter.

Parlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén fortsätter att tillämpa samma praxis i väntan på att domstolen ska fatta slutliga avgöranden i mål där talan har väckts av institutionernas anställda.

Revisionsrätten kommer att övervaka uppföljningen av domstolens beslut.

Europaparlamentet delar till fullo det försiktiga tillvägagångssätt som revisionsrätten fastställt och kommer att fortsätta att behandla frågan.

Ersättning av logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa

Årsrapporterna för budgetåren 2004–2007, senast bilaga 11.2 till årsrapporten för 2007:

Europaparlamentets svar

Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, ska de logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersättas på grundval av verifikationer, upp till ett högsta belopp som ska fastställas för varje land (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna). I strid med denna bestämmelse har alla institutioner utom domstolen, revisionsrätten och ombudsmannen i sina interna bestämmelser fastställt betalning av ett schablonbelopp på mellan 30 och 60 % av det högsta tillåtna beloppet till anställda som inte styrker att de haft logikostnader.

Parlamentets presidium bekräftade sitt stöd för det befintliga systemet med schablonbeloppsersättningar, men samtyckte till att göra ändringar i det. Som en följd av detta fortsätter parlamentet att betala ut logikostnader i form av klumpsummor när det gäller kostnader för övernattningar i Luxemburg, Strasbourg och Bryssel.

Parlamentet bör se till att logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersätts i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

Parlamentet angav i samband med revisionsförklaringsförfarandet för 2007 att det skulle se över vissa aspekter av sina regler om tjänsteresor efter en rapport från institutionens internrevisor.

Samtidigt som parlamentets presidium, med beaktande av de särskilda svårigheter som institutionen står inför (revisionsrättens uppmärksamhet har riktats mot dessa i tidigare svar), återupprepade sitt fortsatta stöd för ett schablonsystem, har tillämpningen av det senare modifierats.

Efter en ändring i de relevanta interna bestämmelserna från och med den 1 september 2008 kan bara nätter som tillbringats inom vederbörligen intygade arbetstider ersättas enligt ett schablonsystem.

Dessutom infördes på våren 2009 en ny uppsättning tillämpningsbestämmelser och interna regler för att klarlägga situationen.

Detta paket ska träda i kraft i början av september 2009.

Europaparlamentets svar

Slutligen har budgetanmärkningarna under punkt 3000 ”Utgifter för personalens tjänsteresor” ändrats i samband med budgeten för 2010. Budgetpost 3000 kommer i fortsättningen att heta ”Utgifter för personalens tjänsteresor och resor mellan de tre arbetsorterna” eftersom anmärkningarna uttryckligen föreskriver att anslagen är avsedda att täcka utgifter i samband med resor som företas av personal vid institutionerna, utlånade nationella experter eller praktikanter, mellan anställningsorten och en av Europaparlamentets arbetsorter (Bryssel, Luxemburg och Strasbourg) samt i samband med tjänsteresor till annan ort än de tre arbetsorterna, och utgör sålunda en budgetbas för de regler som parlamentet tillämpar för resor mellan de tre arbetsorterna.

På sikt har parlamentet för avsikt att föreslå ändringar av tjänsteföreskrifterna i detta hänseende så att resorna mellan de tre arbetsorterna på lämpligt sätt åtskiljs från de normala tjänsteresorna.

Assistentstöd till ledamöter av Europaparlamentet

Punkterna 10.10–10.12 i årsrapporten för budgetåret 2006, och bilaga 11.2 i årsrapporten för 2007:

Europaparlamentets svar

I sin årsrapport för budgetåret 2006 ansåg revisionsrätten att det inte fanns tillräcklig dokumentation som visar att parlamentsledamöterna faktiskt hade anställt eller anlitat assistenter och att de skyldigheter eller tjänster som nämns i de kontrakt som parlamentsledamöterna har undertecknat faktiskt har fullgjorts. Presidiet bör vidta åtgärder för att erhålla de dokument som bedöms som nödvändiga för att bevisa att utgifterna var motiverade.

Enligt presidiets ändrade bestämmelser från december 2006 är parlamentsledamöterna inte längre skyldiga att lämna in fakturor eller kostnadsredovisningar från betalningsombud och tjänsteleverantörer, utan ska behålla dem. I stället ska parlamentsledamöterna lämna in kopior av utgiftsredovisningar och redovisningar av fakturerade belopp som utfärdats av betalningsombud och tjänsteleverantörer. Dessa nya regler gäller för perioderna efter juli 2004.

Årsrapporten för 2007 innehöll en rekommendation att parlamentet ytterligare skulle öka kontrollen över assistentstödet till parlamentsledamöterna, bl.a. genom stickprovskontroller av fakturor som ledamöterna innehar.

Från och med parlamentets nya valperiod som börjar 2009 kommer stöd till ledamöterna att tillhandahållas av ackrediterade parlamentsassistenter som valts ut av parlamentsledamöterna och anställts av parlamentet och av lokal personal som anställts av ledamöterna.

Genom rådets förordning (EG) nr 160/2009 (EUT L 55 27.2.2009, s. 1) ändrades anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och skapades en anställningskategori för ackrediterade parlamentsassistenter som ska anställas från och med parlamentets nya valperiod. Dessa ska väljas ut av parlamentsledamöterna och anställas av Europaparlamentet och betalas enligt standardiserade löneskalor. De ska ha sina arbetsplatser i parlamentets lokaler och bistå specifika parlamentsledamöter.

Tillämpningsföreskrifter för lokala assistenter som anställts av parlamentsledamöter för parlamentets nya valperiod antogs av presidiet den 7 juli 2008. Det blir obligatoriskt för parlamentsledamöterna att använda sig av betalningsombud, betalningar till parlamentsledamöternas familjemedlemmar förbjuds och betalningsombuden måste lämna in årliga kostnadsredovisningar senast den 30 mars följande år.

Parlamentets administration har fått in över 98 % av kostnadsredovisningarna och de fakturerade beloppen för 2004 och 2005 och över 99 % för 2006 och 2007, och 87 % for 2008. Parlamentet avslutar för närvarande insamlingen av kostnadsredovisningar för 2008.

Parlamentet utförde slumpvisa efterhandskontroller under 2008 av redovisningar som lämnats in av ledamöter för kostnader som uppkommit 2007 och av de interna förfaranden som används av parlamentets avdelningar för att korrekt behandla dessa redovisningar. Kontrollerna omfattade endast i några fall en granskning av fakturor som parlamentsledamöterna hade till stöd för sammanställningarna.

Revisionsrätten kommer att övervaka parlamentets reglering av ledamöternas kostnadsredovisningar för budgetåren 2004–2007.

När det gäller budgetåret 2008 bör parlamentet reglera alla kostnadsredovisningar, och kontrollera fakturor i original.

Regleringen av de utgifter för ledamotsassistenterna som utbetalades under 2004 och 2006 är genomförd till 100 procent. För åren 2005 och 2007 återstår ett enda ärende för vart och ett av dessa år till ett belopp av ungefär 10 000 euro (mindre än 0,1 procent av de totala utgifterna). När det gäller det återstående ärendet för 2005 väntar Europaparlamentets administration på återbetalning av ett belopp som i övermåtta betalats från det belgiska socialförsäkringssystemet. Ärendet från 2007 gäller ett tvisteärende som för närvarande behandlas av rättstjänsten.

Europaparlamentets svar

I varje enskilt fall där tvivel rått angående informationen har administrationen begärt ordentliga förklaringar från ledamöterna, bland annat att de ska visa upp kvitton och fakturor. Då formella fel upptäckts, inkorrekt användning av ersättningar fastställts eller då tvivel kvarstått har ledamöterna anmodats att återbetala beloppet. I specifika fall hänfördes ärendet också till Olaf.

När det gäller budgetåret 2008 ansåg parlamentet att det inte var nödvändigt att ändra de kontrollarrangemang som framgångsrikt använts under 2004 och 2007. Inrättandet av ett nytt system för ledamotsassistans kräver dessutom alla tillgängliga resurser. Ett byte av kontrollarrangemang för 2008 skulle därför ha varit olämpligt eller till och med kontraproduktivt.

I och med den nya valperioden som inleddes den 14 juli 2009 omarbetades systemet för ersättningen av kostnader för assistans till ledamöterna så att två separata kategorier av assistenter inkluderas. Enligt de nya reglerna får ackrediterade assistenter (som arbetar i parlamentets lokaler) ställning som övriga anställda vid institutionen. De kommer att anställas enligt avtal som ingås med parlamentet och kommer att omfattas av betalningsförfaranden som liknar dem som institutionens övriga personal har. Detta minskar behovet av dokument för att reglera utgifter. Lokala assistenter, som verkar i de medlemsstater där ledamöterna valts, kommer även i fortsättningen att ingå privaträttsliga avtal med ledamöterna, vilka kommer att falla under tillämplig nationell lagstiftning. De nya reglerna föreskriver dock att hädanefter ska alla avtal utan undantag förvaltas av ett vederbörligen auktoriserat betalningsombud. Dessutom kommer tjänsteleverantörer som är egenföretagare hädanefter att få betalning endast om de uppvisar fakturor eller kostnadsredovisningar tillsammans med ett intyg från betalningsombudet som styrker att alla skyldigheter som följer av tillämplig nationell lagstiftning har fullgjorts innan de inlämnas till parlamentets administration för betalning. Därför förväntas den nya rättsliga ramen innebära att relevanta regler och principer följs till fullo och i många hänseenden går denna ram till och med längre än vad en efterhandskontroll kunde uppnå, eftersom en sådan, per definition, begränsas till ett slumpmässigt urval av fall. Den allmänna tillämpningen av det nya förfarandet med utökade krav från början av betalningscykeln kommer att ge den bästa garantin för insyn, laglighet och sund ekonomisk förvaltning av ersättningen för assistans till ledamöterna.

Europaparlamentets svar

Den nyligen upprättade ramen måste vara särskilt välkommen eftersom den utgör ett betydande steg mot ytterligare utveckling och förbättring av befintliga garantier och för att uppnå de ovannämnda målen, samtidigt som överdriven byråkrati undviks.

Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet

Tabell 10.2 i årsrapporten för budgetåret 2006 och bilaga 11.2 till årsrapporten för budgetåret 2007:

Europaparlamentets svar

Det ska finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Den 31 december 2008 hade fonderna ett försäkringstekniskt underskott på 121 844 000 euro. Samma dag värderade fonden de återstående förmåner som skulle betalas ut till pensionsplanens medlemmar till 276 984 000 euro.

I mars 2009 avgav parlamentets rättstjänst ett yttrande om tillämpningen av Europaparlamentets nya ledamotsstadga som anger att parlamentet är skyldigt att garantera intjänade pensionsrättigheter.

Till följd av ovanstående fattade presidiet under sitt sammanträde den 1 april 2009 flera olika beslut:

a)

Att höja pensionsåldern från 60 till 63 år, med förbehåll för vissa övergångsåtgärder.

| b) | Att avskaffa möjligheten att få en reducerad pension utbetald från 50 år. |
| --- | --- |

b)

Att avskaffa möjligheten att få en reducerad pension utbetald från 50 år.

| c) | Att avskaffa möjligheten att få en klumpsumma utbetald som motsvarar 25 % av pensionsrättigheterna. |
| --- | --- |

c)

Att avskaffa möjligheten att få en klumpsumma utbetald som motsvarar 25 % av pensionsrättigheterna.

Parlamentets skulder bör återspeglas i årsredovisningen per den 31 december 2008 som revisionsrätten rekommenderat i sitt yttrande nr 5/99 (punkt 1.23).

En ny försäkringsteknisk undersökning bör utföras för att bedöma vilken effekt presidiets beslut i fråga om de åtgärder som är tillämpliga på medlemmarna av pensionsplanen har haft.

Parlamentet bör klargöra sin roll när det gäller förvaltningen och övervakningen av fondens tillgångar.

Parlamentets skulder återspeglas i årsredovisningen per den 31 december 2008

Parlamentet kommer att beställa en ny oberoende försäkringsteknisk undersökning som ska bedöma effekten av presidiets beslut av den 1 april 2009 och följderna av ikraftträdandet av ledamotsstadgan. Denna undersökning kommer i synnerhet att ge en uppskattning av parlamentets åtaganden, vilka ska återspeglas i årsredovisningen.

Europaparlamentets roll i förvaltningen och övervakningen av fondens tillgångar är betingad av den befintliga rättsliga ram som styr fondens oberoende organ. Dessutom måste det betonas att ärendet är föremål för rättslig behandling efter att vissa av fondens medlemmar klagat. Det är därför inte lämpligt att vidta åtgärder inom detta område innan domstolens dom föreligger.

Europaparlamentets talman har dock genom en skrivelse av den 4 maj 2009 officiellt bett fondens ordförande att garantera en klok och försiktig investeringsstrategi för att säkra parlamentets intressen.

Kommissionens uppföljning av familjetillägg

Punkt 10.12 i årsrapporten för budgetåret 2005, tabell 10.2 i årsrapporten för 2006 och bilaga 11.2 i årsrapporten för 2007:

Kommissionens svar

Anställda som får familjetillägg och som inte har några underhållsberättigade barn ombeds inte regelbundet att uppdatera uppgifterna. Det fanns inga belägg för att 676 av 1 605 berörda kommissionsanställda i Bryssel hade blivit ombedda att bekräfta eller uppdatera sina ursprungliga uppgifter.

Kontrollerna var också otillräckliga när det gällde fall där anställda eventuellt erhöll nationella barntillägg som skulle ha dragits av från de tillägg och ersättningar som betalas i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

Sedan september 2008 arbetar en kontorist på heltid med att kontrollera rätten till familjetillägg för anställda utan barn. Detta ledde till återvinningar på 88 000 euro under 2008. Det fanns dock fortfarande inga belägg för att 926 av 2 001 berörda kommissionsanställda i Bryssel 2008 hade blivit ombedda att bekräfta eller uppdatera sina ursprungliga uppgifter.

Kontrollerna av de nationella barntillägg som erhölls var fortfarande otillräckliga 2008.

Kommissionen bör fortsätta dessa kontroller.

Kommissionen bör vidta ytterligare åtgärder för att kontrollera sådana fall.

Med utgångspunkt i en riskanalys håller PMO för närvarande på att utforma en förhands- och efterhandskontrollstrategi med hög prestanda (kostnadseffektiv, ändamålsenlig och verksam) för alla förmåner som har att göra med nyanställning och för alla familjetillägg.

Det kommer att innehålla en strategi för kontroll av de familjetillägg som erhålls från andra källor.

Kontroller av hushållstillägg till medlemmar i personalen som har maka/make men inga barn pågår fortfarande.

Löneutbetalningar (Byrån för löneadministration och individuella ersättningar)

Punkt 11.17 i årsrapporten för budgetåret 2007:

Kommissionens svar

Efterhandskontroller som Byrån för löneadministration och individuella ersättningar gjorde visade att ett totalt belopp på mer än 365 000 euro på grund av ett filhanteringsfel betalats ut i januari 2007 till 118 tidigare tillfälligt anställda, trots att de inte längre arbetade för kommissionen. Felet upptäcktes inte genom förhandskontrollerna före den slutliga lönekörningen. Man fortsatte att återkräva belopp 2008.

I de flesta fall fick kommissionen tillbaka de felaktigt utbetalda beloppen.

Kommissionen bör tillämpa effektivare förhandskontroller för att förebygga risken för felaktiga betalningar till anställda som lämnat institutionen.

Betalningsfelet berodde på en felaktig korrigering i ett led i NAP (new payroll application) den 29 december, den dag för slutberäkningen av utbetalningarna, när efterhandskontrollerna på de ändrade uppgifterna redan hade gjorts. Efter denna incident utfärdade PMO flera påminnelser till den personal som ansvarar för inmatningen i NAP om att hålla sig till de överenskomna förfarandena för att undvika utbetalning av ej förfallna belopp.

---

BILAGA I

Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten

INNEHÅLL

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

| 1. | Budgetens ursprung |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rättslig grund |
| --- | --- |

2.

| 3. | Budgetprinciper som fastställs i fördragen och budgetförordningen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budgetens innehåll och struktur |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finansieringen av budgeten (budgetinkomster) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Typer av budgetanslag |
| --- | --- |

6.

| 7. | Budgetgenomförandet |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Ansvaret för genomförandet |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Genomförandet av inkomster |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Genomförandet av utgifter |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och fastställandet av budgetårets saldo |
| --- | --- |

7.4

| 8. | Framläggandet av räkenskaperna |
| --- | --- |

8.

| 9. | Extern revision |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ansvarsfrihet och uppföljning |
| --- | --- |

10.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

Källor till de finansiella uppgifterna

Valutaenhet

Förkortningar och symboler

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

1.   BUDGETENS URSPRUNG

Budgeten innehåller Europeiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) utgifter. Den innehåller också de administrativa utgifterna för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor och för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt alla andra utgifter som rådet anser bör belasta budgeten för att denna politik ska kunna genomföras.

2.   RÄTTSLIG GRUND

Budgeten följer de finansiella bestämmelserna i Romfördragen (1)
   (2) (artiklarna 268–280 i EG-fördraget och artiklarna 171–183 i Euratomfördraget) och budgetförordningarna (3).

3.   BUDGETPRINCIPER SOM FASTSTÄLLS I FÖRDRAGEN OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Alla gemenskapens inkomst- och utgiftsposter ska ingå i en enda budget (principen om enhet och riktighet). Budgeten godkänns för ett budgetår (principen om ettårighet). Budgetens inkomster och utgifter ska balansera varandra (principen om balans). Budgeten ska upprättas och verkställas i euro, och räkenskaperna ska läggas fram i euro (principen om en enda beräkningsenhet). Inkomster ska användas utan åtskillnad för att finansiera alla utgifter och ska, liksom utgifterna, i sin helhet föras in i budgeten, och sedan i räkenskaperna, utan att punkter justeras mot varandra (principen om universalitet). Anslagen ska avsättas för särskilda ändamål i avdelningar och kapitel, kapitlen är indelade i artiklar och poster (principen om specificering). Budgetanslagen ska användas i enlighet med principerna om sparsamhet, ändamålsenlighet och effektivitet (principen om sund ekonomisk förvaltning). Budgeten ska upprättas och genomföras och räkenskaperna ska läggas fram med hänsyn tagen till principen om klarhet och öppenhet (principen om öppenhet). Det finns några mindre undantag från dessa allmänna principer.

4.   BUDGETENS INNEHÅLL OCH STRUKTUR

Budgeten ska utgöras av en ”sammanställning över inkomster och utgifter” och separata avsnitt för varje institutions ”inkomst- och utgiftsberäkningar” De nio avsnitten är (I) Europaparlamentet, (II) Rådet, (III) Kommissionen, (IV) Domstolen, (V) Revisionsrätten, (VI) Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, (VII) Regionkommittén och (VIII) Europeiska ombudsmannen och (IX) Europeiska datatillsynsmannen.

Inom varje avsnitt klassificeras inkomst- och utgiftsposter under budgetrubriker (avdelningar, kapitel, artiklar och, vid behov, punkter) i enlighet med typ eller användningsområde.

5.   FINANSIERINGEN AV BUDGETEN (BUDGETINKOMSTER)

Budgeten finansieras huvudsakligen genom gemenskapens egna medel: BNI-baserade egna medel, mervärdesskattebaserade egna medel, tullar, jordbrukstullar och socker- och isoglukosavgifter (4).

Utöver de egna medlen finns det också andra inkomster (se
  grafisk illustration I
  ).

6.   TYPER AV BUDGETANSLAG

I budgeten skiljer man på följande typer av budgetanslag som ska täcka de beräknade utgifterna:

| a) | Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):






  — | Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår. |
| --- | --- | --- |

a)

Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):

—

Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår.

| — | Betalningsbemyndiganden gör det möjligt att täcka utgifter som följer av åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden gör det möjligt att täcka utgifter som följer av åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren.

| b) | Icke-differentierade anslag (IDA) gör det möjligt att täcka åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår. |
| --- | --- |

b)

Icke-differentierade anslag (IDA) gör det möjligt att täcka åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår.

Det är därför viktigt att för varje budgetår beräkna följande två totalsummor:

| a) | Totalsumman för anslag för åtaganden (AFÅ) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (5); |
| --- | --- |

a)

Totalsumman för anslag för åtaganden (AFÅ) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (5);

| b) | Totalsumman för anslag för betalningar (AFB) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (5). |
| --- | --- |

b)

Totalsumman för anslag för betalningar (AFB) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (5).

Budgetinkomsterna ska täcka de totala anslagen för betalningar. Åtagandebemyndiganden behöver inte täckas av inkomster.

Följande förenklade figur (med fiktiva belopp) visar vilken inverkan dessa olika typer av bemyndiganden och anslag har på varje budgetår.

Image

7.   BUDGETGENOMFÖRANDET

7.1   Ansvaret för genomförandet

Kommissionen genomför budgeten under eget ansvar i överensstämmelse med budgetförordningen och inom de tilldelade anslagen. Kommissionen tilldelar de andra institutionerna nödvändiga befogenheter för genomförandet av deras respektive avsnitt i budgeten (6). I budgetförordningen fastställs förfaranden för genomförandet och i synnerhet det ansvar som vilar på institutionernas utanordnare, räkenskapsförare, förskottsförvaltare och internrevisorer. På de två största utgiftsområdena (EGFJ och sammanhållning) delas förvaltningen av gemenskapsmedlen med medlemsstaterna.

7.2   Genomförandet av inkomster

Beräknade inkomster tas upp i budgeten med förbehåll för eventuella ändringar till följd av ändringsbudgetar.

Budgetgenomförandet av inkomster innebär att gemenskapernas fordringar fastställs och drivs in (egna medel och andra inkomster). För detta gäller särskilda regler (7). De faktiska inkomsterna under ett budgetår definieras som summan av inkasserade medel från fastställda fordringar för innevarande budgetår och inkasserade medel från fordringar som avser tidigare budgetår.

7.3   Genomförandet av utgifter

De beräknade utgifterna tas upp i budgeten.

Budgetgenomförandet av utgifter, det vill säga utvecklingen och utnyttjandet av anslagen, kan sammanfattas på följande sätt:

| a) | Anslag för åtaganden:
  i)   Anslagens utveckling: De totala anslag för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen.
  ii)   Anslagsutnyttjande: De slutliga anslagen för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av åtaganden (utnyttjade anslag för åtaganden = summan av gjorda åtaganden).
  iii)   Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har utnyttjats får föras över till påföljande budgetår efter ett beslut från den berörda institutionen. Tillgängliga anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.
  iv)   Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

a)

Anslag för åtaganden:

i)   Anslagens utveckling: De totala anslag för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen.

ii)   Anslagsutnyttjande: De slutliga anslagen för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av åtaganden (utnyttjade anslag för åtaganden = summan av gjorda åtaganden).

iii)   Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har utnyttjats får föras över till påföljande budgetår efter ett beslut från den berörda institutionen. Tillgängliga anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

iv)   Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| b) | Anslag för betalningar:
  i)   Anslagens utveckling: De totala anslag för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar.
  ii)   Anslagsutnyttjande: Anslagen för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade anslag för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag).
  iii)   Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har utnyttjats kan föras över till påföljande budgetår efter ett beslut från den berörda institutionen. Tillgängliga anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.
  iv)   Anslag som förfaller: Saldot förfaller.
  v)   Betalningar totalt under budgetåret: Betalningar mot budgetårets anslag för betalningar + betalningar mot anslag för betalningar som förts över från det föregående budgetåret.
  vi)   Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet (se punkt 7.4) = betalningar mot budgetårets anslag för betalningar + anslag för budgetårets betalningar som förts över till det påföljande budgetåret. |
| --- | --- |

b)

Anslag för betalningar:

i)   Anslagens utveckling: De totala anslag för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar.

ii)   Anslagsutnyttjande: Anslagen för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade anslag för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag).

iii)   Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har utnyttjats kan föras över till påföljande budgetår efter ett beslut från den berörda institutionen. Tillgängliga anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

iv)   Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

v)   Betalningar totalt under budgetåret: Betalningar mot budgetårets anslag för betalningar + betalningar mot anslag för betalningar som förts över från det föregående budgetåret.

vi)   Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet (se punkt 7.4) = betalningar mot budgetårets anslag för betalningar + anslag för budgetårets betalningar som förts över till det påföljande budgetåret.

7.4   Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och fastställandet av budgetårets saldo

Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet upprättas vid varje budgetårs slut. I dem fastställs årets saldo som ska föras in i budgeten för nästa budgetår genom en ändringsbudget .

8.   FRAMLÄGGANDET AV RÄKENSKAPERNA

Räkenskaperna för ett budgetår ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. I räkenskaperna ingår årsredovisningar och rapporter om budgetgenomförandet, och de åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. De preliminära räkenskaperna ska överlämnas senast den 31 mars året efter, och de slutliga räkenskaperna ska vara klara den 31 juli samma år.

9.   EXTERN REVISION

Sedan 1977 utför Europeiska gemenskapernas revisionsrätt den externa revisionen av budgeten (8). Revisionsrätten granskar alla inkomst- och utgiftskonton i budgeten. Den ska förse Europaparlamentet och rådet med en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten kontrollerar också om inkomsterna har tagits emot och utgifterna uppkommit på ett lagenligt och formellt riktigt sätt samt om den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Revisionerna får genomföras innan det ifrågavarande budgetåret är avslutat och görs av bokföringsmaterial och, vid behov, på plats vid gemenskapernas institutioner, i medlemsstaterna och i tredjeländer. Revisionsrätten upprättar en årsrapport för varje budgetår och får också närsomhelst framföra sina iakttagelser i särskilda frågor samt yttra sig på begäran av någon av gemenskapernas institutioner.

10.   ANSVARSFRIHET OCH UPPFÖLJNING

Sedan 1977 gäller följande bestämmelser (9): senast den 30 april andra året efter det aktuella budgetåret kan Europaparlamentet, på rådets rekommendation, bevilja kommissionen ansvarsfrihet för budgetgenomförandet. För att kunna göra detta går rådet och Europaparlamentet igenom de räkenskaper som kommissionen har lagt fram samt revisionsrättens årsrapport och särskilda rapporter. Institutionerna ska vidta lämpliga åtgärder som en följd av kommentarerna i besluten om beviljande av ansvarsfrihet och rapportera om vidtagna åtgärder.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

KÄLLOR TILL DE FINANSIELLA UPPGIFTERNA

De finansiella uppgifterna i denna bilaga har hämtats från Europeiska gemenskapernas årsredovisning och från annat bokföringsmaterial som tillhandahållits av kommissionen. Den geografiska fördelningen har fastställts i överensstämmelse med landskoderna i kommissionens system för bokföringsinformation (ABAC). Såsom kommissionen har påpekat är alla de uppgifter som redovisas för varje medlemsstat, oavsett om det gäller inkomster eller utgifter, ett resultat av uträkningar som inte ger en fullständig bild av den nytta varje medlemsstat har av unionen. De bör därför tolkas med försiktighet.

VALUTAENHET

Alla finansiella uppgifter redovisas i miljoner euro. Totalsummorna är avrundade från varje exakt värde. De motsvarar därför inte nödvändigtvis summan av de avrundade siffrorna.

FÖRKORTNINGAR OCH SYMBOLER

| AFB | Anslag för betalningar |
| --- | --- |
| AFÅ | Anslag för åtaganden |
| AT | Österrike |
| Avd. | Avdelning i budgeten |
| Avsn. | Avsnitt i budgeten |
| BB | Betalningsbemyndiganden |
| BE | Belgien |
| BF | Budgetförordningen av den 25 juni 2002 |
| BG | Bulgarien |
| BNI | Bruttonationalinkomst |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjeckien |
| DA | Differentierade anslag |
| DE | Tyskland |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EEG | Europeiska ekonomiska gemenskapen |
| EFTA | Europeiska frihandelssammanslutningen |
| EG | Europeiska gemenskapen/gemenskaperna |
| EL | Grekland |
| ES | Spanien |
| EU | Europeiska unionen |
| EU-27 | Totalt för Europeiska unionens 27 medlemsstater |
| Euratom | Europeiska atomenergigemenskapen |
| EUT | Europeiska unionens officiella tidning |
| FI | Finland |
| FR | Frankrike |
| GI | Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III) |
| HU | Ungern |
| IDA | Icke-differentierade anslag |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettland |
| Moms | Mervärdesskatt |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| RO | Rumänien |
| SE | Sverige |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| UK | Förenade kungariket |
| ÅB | Åtagandebemyndiganden |
| 0,0 | Data mellan noll och 0,05 |
| – | Uppgift saknas |

AFB

Anslag för betalningar

AFÅ

Anslag för åtaganden

AT

Österrike

Avd.

Avdelning i budgeten

Avsn.

Avsnitt i budgeten

BB

Betalningsbemyndiganden

BE

Belgien

BF

Budgetförordningen av den 25 juni 2002

BG

Bulgarien

BNI

Bruttonationalinkomst

CY

Cypern

CZ

Tjeckien

DA

Differentierade anslag

DE

Tyskland

DK

Danmark

EE

Estland

EEG

Europeiska ekonomiska gemenskapen

EFTA

Europeiska frihandelssammanslutningen

EG

Europeiska gemenskapen/gemenskaperna

EL

Grekland

ES

Spanien

EU

Europeiska unionen

EU-27

Totalt för Europeiska unionens 27 medlemsstater

Euratom

Europeiska atomenergigemenskapen

EUT

Europeiska unionens officiella tidning

FI

Finland

FR

Frankrike

GI

Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III)

HU

Ungern

IDA

Icke-differentierade anslag

IE

Irland

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxemburg

LV

Lettland

Moms

Mervärdesskatt

MT

Malta

NL

Nederländerna

PL

Polen

PT

Portugal

RO

Rumänien

SE

Sverige

SI

Slovenien

SK

Slovakien

UK

Förenade kungariket

ÅB

Åtagandebemyndiganden

0,0

Data mellan noll och 0,05

–

Uppgift saknas

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2008 OCH BUDGETGENOMFÖRANDET UNDER BUDGETÅRET 2008

| GI I | 2008 års budget – beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar |
| --- | --- |
| GI II | 2008 års budget – anslag för åtaganden |
| GI III | Tillgängliga anslag för åtaganden 2008 och anslagsutnyttjandet |
| GI IV | Tillgängliga anslag för betalningar 2008 och anslagsutnyttjandet |
| GI V | Egna medel 2008 – Faktiska inkomster per medlemsstat |
| GI VI | Betalningar gjorda under 2008 i varje medlemsstat |

GI I

2008 års budget – beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar

GI II

2008 års budget – anslag för åtaganden

GI III

Tillgängliga anslag för åtaganden 2008 och anslagsutnyttjandet

GI IV

Tillgängliga anslag för betalningar 2008 och anslagsutnyttjandet

GI V

Egna medel 2008 – Faktiska inkomster per medlemsstat

GI VI

Betalningar gjorda under 2008 i varje medlemsstat

KONSOLIDERADE RÄKENSKAPER FÖR BUDGETÅRET 2008

| GI VII | Konsoliderad balansräkning |
| --- | --- |
| GI VIII | Konsoliderad resultaträkning |

GI VII

Konsoliderad balansräkning

GI VIII

Konsoliderad resultaträkning

Image

Image

Grafisk illustration III

Tillgängliga anslag för åtaganden 2008 och användningen av dessa

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Motsvarande avsnitt (avsn.) och avdelning (avd.) enligt kontoplanen för 2008 års budget | Budget-ram | Slutliga anslag | Anslagsutnyttjande |
| Belopp (10) | Andel
  (%) | Gjorda åtaganden | Utnyttj.- grad
  (%) | Överfört till 2009 (11) | Andel
  (%) | Förfallna anslag | Andel
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| Kontoplan |
| I | Parlamentet (avsn. I) |

(miljoner euro och %)

Motsvarande avsnitt (avsn.) och avdelning (avd.) enligt kontoplanen för 2008 års budget

Budget-ram

Slutliga anslag

Anslagsutnyttjande

Belopp (10)

Andel

(%)

Gjorda åtaganden

Utnyttj.- grad

(%)

Överfört till 2009 (11)

Andel

(%)

Förfallna anslag

Andel

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Kontoplan

I

Parlamentet (avsn. I)

1 556,2

1 472,3

94,6

41,6

2,7

42,2

2,7

| II | Rådet (avsn. II) |
| --- | --- |

II

Rådet (avsn. II)

743,3

693,8

93,3

34,6

4,6

15,0

2,0

| III | Kommis. (avsn. III) (12) |
| --- | --- |

III

Kommis. (avsn. III) (12)

137 660,0

131 748,3

95,7

5 062,0

3,7

849,7

0,6

| III.1 | Ekonomi och finans (avd.01) |
| --- | --- |

III.1

Ekonomi och finans (avd.01)

284,4

278,8

98,0

1,3

0,5

4,2

1,5

| III.2 | Näringsliv (avd.02) |
| --- | --- |

III.2

Näringsliv (avd.02)

659,5

620,4

94,1

31,1

4,7

7,9

1,2

| III.3 | Konkurrens (avd.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurrens (avd.03)

95,8

93,7

97,8

1,5

1,6

0,6

0,6

| III.4 | Sysselsättning och socialpolitik (avd.04) |
| --- | --- |

III.4

Sysselsättning och socialpolitik (avd.04)

11 061,8

11 029,7

99,7

9,2

0,1

22,9

0,2

| III.5 | Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd.05) |
| --- | --- |

III.5

Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd.05)

61 570,0

57 905,3

94,0

3 555,3

5,8

109,4

0,2

| III.6 | Energi och transport (avd.06) |
| --- | --- |

III.6

Energi och transport (avd.06)

2 894,0

2 830,2

97,8

54,7

1,9

9,2

0,3

| III.7 | Miljö (avd.07) |
| --- | --- |

III.7

Miljö (avd.07)

425,7

394,1

92,6

17,4

4,1

14,1

3,3

| III.8 | Forskning (avd.08) |
| --- | --- |

III.8

Forskning (avd.08)

4 646,8

4 355,4

93,7

286,7

6,2

4,7

0,1

| III.9 | Informationssamhället och medier (avd.09) |
| --- | --- |

III.9

Informationssamhället och medier (avd.09)

1 634,7

1 568,6

96,0

62,4

3,8

3,7

0,2

| III.10 | Direkt forskning (avd.10) |
| --- | --- |

III.10

Direkt forskning (avd.10)

708,2

403,2

56,9

298,7

42,2

6,2

0,9

| III.11 | Fiske och havsfrågor (avd.11) |
| --- | --- |

III.11

Fiske och havsfrågor (avd.11)

1 020,8

974,5

95,5

3,6

0,4

42,7

4,2

| III.12 | Den inre marknaden (avd.12) |
| --- | --- |

III.12

Den inre marknaden (avd.12)

64,0

62,7

98,1

1,0

1,5

0,3

0,4

| III.13 | Regionalpolitik (avd.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalpolitik (avd.13)

37 335,2

37 291,1

99,9

24,9

0,1

19,3

0,1

| III.14 | Beskattning och tullunion (avd.14) |
| --- | --- |

III.14

Beskattning och tullunion (avd.14)

128,2

119,3

93,1

1,8

1,4

7,1

5,6

| III.15 | Utbildning och kultur (avd.15) |
| --- | --- |

III.15

Utbildning och kultur (avd.15)

1 547,9

1 432,1

92,5

108,9

7,0

6,9

0,4

| III.16 | Kommunikation (avd.16) |
| --- | --- |

III.16

Kommunikation (avd.16)

210,9

206,6

98,0

1,3

0,6

3,0

1,4

| III.17 | Hälsa och konsumentskydd (avd.17) |
| --- | --- |

III.17

Hälsa och konsumentskydd (avd.17)

703,2

690,2

98,2

7,9

1,1

5,1

0,7

| III.18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd.18) |
| --- | --- |

III.18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd.18)

804,7

704,2

87,5

84,3

10,5

16,2

2,0

| III.19 | Yttre förbindelser (avd.19) |
| --- | --- |

III.19

Yttre förbindelser (avd.19)

4 151,0

4 090,4

98,5

29,4

0,7

31,1

0,8

| III.20 | Handel (avd.20) |
| --- | --- |

III.20

Handel (avd.20)

79,9

75,8

94,9

1,1

1,4

3,0

3,7

| III.21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd.21) |
| --- | --- |

III.21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd.21)

1 759,1

1 402,8

79,7

352,6

20,0

3,6

0,2

| III.22 | Utvidgning (avd.22) |
| --- | --- |

III.22

Utvidgning (avd.22)

1 217,3

1 164,4

95,7

51,0

4,2

1,9

0,2

| III.23 | Humanitärt bistånd (avd.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitärt bistånd (avd.23)

958,5

955,8

99,7

2,1

0,2

0,7

0,1

| III.24 | Bedrägeribekämpning (avd.24) |
| --- | --- |

III.24

Bedrägeribekämpning (avd.24)

74,4

72,5

97,4

0,0

0,0

1,9

2,6

| III.25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (avd.25) |
| --- | --- |

III.25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (avd.25)

185,7

180,4

97,1

3,3

1,8

2,1

1,1

| III.26 | Administration (avd.26) |
| --- | --- |

III.26

Administration (avd.26)

1 051,1

987,6

94,0

42,5

4,0

21,1

2,0

| III.27 | Budget (avd.27) |
| --- | --- |

III.27

Budget (avd.27)

274,7

265,5

96,6

1,4

0,5

7,9

2,9

| III.28 | Revision (avd.28) |
| --- | --- |

III.28

Revision (avd.28)

10,7

10,2

95,4

0,3

2,6

0,2

2,0

| III.29 | Statistik (avd.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistik (avd.29)

135,1

124,9

92,5

2,6

1,9

7,6

5,6

| III.30 | Pensioner (avd.30) |
| --- | --- |

III.30

Pensioner (avd.30)

1 080,5

1 049,5

97,1

—

—

31,0

2,9

| III.31 | Språktjänster (avd.31) |
| --- | --- |

III.31

Språktjänster (avd.31)

434,8

408,4

93,9

23,7

5,5

2,7

0,6

| III.40 | Reserver (avd.40) |
| --- | --- |

III.40

Reserver (avd.40)

451,6

—

—

—

—

451,6

100,0

| IV | Domstolen (avsn. IV) |
| --- | --- |

IV

Domstolen (avsn. IV)

296,6

291,3

98,2

1,6

0,6

3,7

1,2

| V | Revisionsrätten (avsn. V) |
| --- | --- |

V

Revisionsrätten (avsn. V)

133,3

120,8

90,7

0,3

0,2

12,1

9,1

| VI | Ekonomiska och sociala kommittén (avsn. VI) |
| --- | --- |

VI

Ekonomiska och sociala kommittén (avsn. VI)

118,3

113,2

95,6

0,3

0,2

4,9

4,1

| VII | Regionkommittén (avsn. VII) |
| --- | --- |

VII

Regionkommittén (avsn. VII)

93,1

80,8

86,8

10,8

11,6

1,5

1,6

| VIII | Europeiska ombudsmannen (avsn. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Europeiska ombudsmannen (avsn. VIII)

8,5

7,8

91,5

—

—

0,7

8,5

| IX | Europeiska datatillsynsmannen (avsn. IX) |
| --- | --- |

IX

Europeiska datatillsynsmannen (avsn. IX)

5,3

4,6

86,1

—

—

0,7

13,9

Totalsumma för anslag för åtaganden

132 797,0

140 614,7

105,9

134 532,9

95,7

5 151,2

3,7

930,6

0,7

Budgetram

| 1 | Hållbar utveckling |
| --- | --- |

1

Hållbar utveckling

57 653,0

59 879,3

58 514,2

97,7

820,5

1,4

544,6

0,9

| 2 | Bevarande och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Bevarande och förvaltning av naturresurser

59 193,0

63 037,9

59 306,6

94,1

3 571,3

5,7

159,9

0,3

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 362,0

1 722,2

1 565,5

90,9

133,3

7,7

23,5

1,4

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

7 002,0

7 973,3

7 512,9

94,2

435,2

5,5

25,2

0,3

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

(13)7 380,0

7 795,4

7 427,0

95,3

190,9

2,4

177,5

2,3

| 6 | Kompensation |
| --- | --- |

6

Kompensation

207,0

206,6

206,6

100,0

—

—

—

—

Totalsumma för anslag för åtaganden

132 797,0

140 614,7

105,9

134 532,9

95,7

5 151,2

3,7

930,6

0,7

Totalsumma för anslag för betalningar

129 681,0

125 659,9

96,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Grafisk illustration IV

Tillgängliga anslag för betalningar 2008 och användningen av dessa

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Motsvarande avsnitt (avsn.) och avdelning (avd.) enligt kontoplanen för 2008 års budget | Slutliga anslag (14) | Anslagsutnyttjande |
| Betalningar som gjorts under 2008 | Utnyttj.- grad
  (%) | Överfört till 2009 | Andel
  (%) | Förfallna anslag | Andel
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Kontoplan |
| I | Parlamentet (avsn. I) |

(miljoner euro och %)

Motsvarande avsnitt (avsn.) och avdelning (avd.) enligt kontoplanen för 2008 års budget

Slutliga anslag (14)

Anslagsutnyttjande

Betalningar som gjorts under 2008

Utnyttj.- grad

(%)

Överfört till 2009

Andel

(%)

Förfallna anslag

Andel

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Kontoplan

I

Parlamentet (avsn. I)

1 807,4

1 488,9

82,4

244,6

13,5

74,0

4,1

| II | Rådet (avsn. II) |
| --- | --- |

II

Rådet (avsn. II)

798,5

618,1

77,4

154,7

19,4

25,7

3,2

| III | Kommis. (avsn. III) (15) |
| --- | --- |

III

Kommis. (avsn. III) (15)

122 362,1

113 827,9

93,0

6 880,1

5,6

1 654,1

1,4

| III.1 | Ekonomi och finans (avd.01) |
| --- | --- |

III.1

Ekonomi och finans (avd.01)

358,1

285,9

79,8

17,5

4,9

54,6

15,3

| III.2 | Näringsliv (avd.02) |
| --- | --- |

III.2

Näringsliv (avd.02)

603,1

477,3

79,1

64,4

10,7

61,4

10,2

| III.3 | Konkurrens (avd.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurrens (avd.03)

103,6

87,4

84,4

14,4

13,9

1,7

1,6

| III.4 | Sysselsättning och socialpolitik (avd.04) |
| --- | --- |

III.4

Sysselsättning och socialpolitik (avd.04)

9 414,9

9 092,0

96,6

25,6

0,3

297,3

3,2

| III.5 | Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd.05) |
| --- | --- |

III.5

Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd.05)

58 507,9

53 803,2

92,0

4 499,8

7,7

204,9

0,4

| III.6 | Energi och transport (avd.06) |
| --- | --- |

III.6

Energi och transport (avd.06)

2 168,6

1 784,5

82,3

126,7

5,8

257,4

11,9

| III.7 | Miljö (avd.07) |
| --- | --- |

III.7

Miljö (avd.07)

319,2

263,9

82,7

25,8

8,1

29,5

9,2

| III.8 | Forskning (avd.08) |
| --- | --- |

III.8

Forskning (avd.08)

5 146,4

4 438,5

86,2

686,1

13,3

21,8

0,4

| III.9 | Informationssamhället och medier (avd.09) |
| --- | --- |

III.9

Informationssamhället och medier (avd.09)

1 889,7

1 708,4

90,4

170,7

9,0

10,6

0,6

| III.10 | Direkt forskning (avd.10) |
| --- | --- |

III.10

Direkt forskning (avd.10)

671,7

389,4

58,0

269,0

40,1

13,2

2,0

| III.11 | Fiske och havsfrågor (avd.11) |
| --- | --- |

III.11

Fiske och havsfrågor (avd.11)

931,5

878,9

94,3

8,3

0,9

44,4

4,8

| III.12 | Den inre marknaden (avd.12) |
| --- | --- |

III.12

Den inre marknaden (avd.12)

69,2

58,4

84,3

8,1

11,7

2,8

4,0

| III.13 | Regionalpolitik (avd.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalpolitik (avd.13)

27 891,2

27 674,5

99,2

195,2

0,7

21,5

0,1

| III.14 | Beskattning och tullunion (avd.14) |
| --- | --- |

III.14

Beskattning och tullunion (avd.14)

121,0

105,3

87,0

10,3

8,5

5,4

4,5

| III.15 | Utbildning och kultur (avd.15) |
| --- | --- |

III.15

Utbildning och kultur (avd.15)

1 554,6

1 377,7

88,6

147,2

9,5

29,7

1,9

| III.16 | Kommunikation (avd.16) |
| --- | --- |

III.16

Kommunikation (avd.16)

223,8

186,3

83,2

18,5

8,3

19,1

8,5

| III.17 | Hälsa och konsumentskydd (avd.17) |
| --- | --- |

III.17

Hälsa och konsumentskydd (avd.17)

603,7

515,1

85,3

38,2

6,3

50,5

8,4

| III.18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd.18) |
| --- | --- |

III.18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd.18)

549,7

444,6

80,9

19,9

3,6

85,2

15,5

| III.19 | Yttre förbindelser (avd.19) |
| --- | --- |

III.19

Yttre förbindelser (avd.19)

3 603,8

3 449,1

95,7

71,8

2,0

82,9

2,3

| III.20 | Handel (avd.20) |
| --- | --- |

III.20

Handel (avd.20)

85,2

75,3

88,3

7,2

8,4

2,8

3,2

| III.21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd.21) |
| --- | --- |

III.21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd.21)

1 400,7

1 229,0

87,7

118,5

8,5

53,2

3,8

| III.22 | Utvidgning (avd.22) |
| --- | --- |

III.22

Utvidgning (avd.22)

1 642,5

1 554,6

94,6

57,5

3,5

30,4

1,8

| III.23 | Humanitärt bistånd (avd.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitärt bistånd (avd.23)

903,6

895,1

99,1

6,8

0,8

1,7

0,2

| III.24 | Bedrägeribekämpning (avd.24) |
| --- | --- |

III.24

Bedrägeribekämpning (avd.24)

76,2

62,8

82,4

5,9

7,7

7,5

9,9

| III.25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (avd.25) |
| --- | --- |

III.25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (avd.25)

200,9

176,9

88,0

21,0

10,4

3,0

1,5

| III.26 | Administration (avd.26) |
| --- | --- |

III.26

Administration (avd.26)

1 181,6

970,9

82,2

171,1

14,5

39,6

3,4

| III.27 | Budget (avd.27) |
| --- | --- |

III.27

Budget (avd.27)

283,7

263,4

92,8

11,7

4,1

8,6

3,0

| III.28 | Revision (avd.28) |
| --- | --- |

III.28

Revision (avd.28)

11,5

10,3

89,3

0,9

8,0

0,3

2,8

| III.29 | Statistik (avd.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistik (avd.29)

130,3

109,6

84,1

14,5

11,2

6,2

4,8

| III.30 | Pensioner (avd.30) |
| --- | --- |

III.30

Pensioner (avd.30)

1 080,5

1 049,5

97,1

—

—

31,0

2,9

| III.31 | Språktjänster (avd.31) |
| --- | --- |

III.31

Språktjänster (avd.31)

462,3

410,3

88,7

47,4

10,2

4,6

1,0

| III.40 | Reserver (avd.40) |
| --- | --- |

III.40

Reserver (avd.40)

171,2

—

—

—

—

171,2

100,0

| IV | Domstolen (avsn. IV) |
| --- | --- |

IV

Domstolen (avsn. IV)

309,6

288,5

93,2

16,3

5,3

4,8

1,6

| V | Revisionsrätten (avsn. V) |
| --- | --- |

V

Revisionsrätten (avsn. V)

142,1

116,5

81,9

12,6

8,9

13,0

9,2

| VI | Ekonomiska och sociala kommittén (avsn. VI) |
| --- | --- |

VI

Ekonomiska och sociala kommittén (avsn. VI)

125,6

114,0

90,7

5,9

4,7

5,7

4,6

| VII | Regionkommittén (avsn. VII) |
| --- | --- |

VII

Regionkommittén (avsn. VII)

99,2

78,7

79,3

17,6

17,8

2,9

2,9

| VIII | Europeiska ombudsmannen (avsn. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Europeiska ombudsmannen (avsn. VIII)

9,1

7,7

84,6

0,6

6,7

0,8

8,7

| IX | Europeiska datatillsynsmannen (avsn. IX) |
| --- | --- |

IX

Europeiska datatillsynsmannen (avsn. IX)

6,3

4,3

68,1

0,9

14,3

1,1

17,6

Totalsumma för anslag för betalningar

125 659,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Budgetram

| 1 | Hållbar utveckling |
| --- | --- |

1

Hållbar utveckling

47 743,4

45 611,4

95,5

1 431,1

3,0

700,9

1,5

| 2 | Bevarande och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Bevarande och förvaltning av naturresurser

59 431,4

54 812,7

92,2

4 361,1

7,3

257,7

0,4

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 533,2

1 310,6

85,5

91,3

6,0

131,3

8,6

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 251,6

7 310,7

88,6

527,3

6,4

413,6

5,0

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 493,7

7 292,5

85,9

922,5

10,9

278,8

3,3

| 6 | Kompensation |
| --- | --- |

6

Kompensation

206,6

206,6

100,0

—

—

—

—

Totalsumma för anslag för betalningar

125 659,9

116 544,5

92,7

7 333,3

5,8

1 782,2

1,4

Grafisk illustration V

Egna medel 2008, per medlemsstat

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Inkomstbudgetens utfall |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (16) | EU 27 |
| — | Traditionella egna medel |

(miljoner euro och %)

Inkomstbudgetens utfall

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (16)

EU 27

—

Traditionella egna medel

1 820,2

86,3

206,9

343,6

3 337,0

33,9

201,1

230,6

1 189,7

1 568,5

1 648,6

45,0

29,1

60,0

14,8

113,3

12,6

2 032,8

201,6

450,6

134,0

199,9

89,9

111,7

166,7

454,3

2 500,1

17 282,9

| — | Momsmedel |
| --- | --- |

—

Momsmedel

465,9

52,5

221,4

322,3

3 336,3

23,7

260,1

394,5

1 655,0

2 991,6

2 907,1

25,5

35,3

53,1

44,8

152,8

9,0

910,6

389,4

562,9

251,5

168,5

60,6

72,8

246,1

453,8

2 940,5

19 007,7

| — | BNI-medel |
| --- | --- |

—

BNI-medel

2 041,5

196,2

843,9

1 420,6

15 139,9

89,0

974,4

1 482,0

6 189,7

11 742,3

9 186,1

95,2

131,9

190,3

172,0

591,7

33,6

3 643,4

1 567,5

2 157,8

940,1

741,1

226,5

360,7

1 126,8

2 269,0

10 925,2

74 478,5

| — | Korrigering för För. kungariket |
| --- | --- |

—

Korrigering för För. kungariket

303,4

28,6

123,7

214,7

402,1

14,7

141,0

220,8

931,7

1 722,6

1 402,6

14,2

19,3

25,8

27,8

89,3

4,9

81,9

36,0

301,2

140,2

108,1

31,4

49,8

170,4

45,9

–6 252,0

400,0

TOTALT

4 631,0

363,7

1 396,0

2 301,2

22 215,3

161,2

1 576,6

2 327,9

9 966,1

18 025,1

15 144,5

179,9

215,6

329,2

259,4

947,1

60,1

6 668,7

2 194,4

3 472,5

1 465,7

1 217,6

408,5

594,9

1 710,0

3 223,1

10 113,9

111 169,1

4,2 %

0,3 %

1,3 %

2,1 %

20,0 %

0,1 %

1,4 %

2,1 %

9,0 %

16,2 %

13,6 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,2 %

0,9 %

0,1 %

6,0 %

2,0 %

3,1 %

1,3 %

1,1 %

0,4 %

0,5 %

1,5 %

2,9 %

9,1 %

100,0 %

Grafisk illustration VI

Betalningar gjorda 2008 i varje medlemsstat (17)

Anm.: Betalningar som gjorts 2008 = betalningar från 2008 års driftsanslag plus betalningar från överföringar från 2007.

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Budgetplanens rubriker |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Tredje-länder och diverse (18) | Totalt |
| — | Hållbar utveckling |

(miljoner euro och %)

Budgetplanens rubriker

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Tredje-länder och diverse (18)

Totalt

—

Hållbar utveckling

1 178,5

271,7

1 742,8

239,5

4 124,7

251,4

296,1

4 868,5

4 785,6

3 288,5

4 569,3

61,0

401,0

808,8

73,2

1 250,9

51,0

1 112,6

450,9

4 738,7

2 684,1

695,7

273,0

848,7

420,6

391,1

2 994,8

2 738,8

45 611,4

Konkurrenskraft

781,1

48,6

63,4

141,5

1 042,7

14,4

82,5

156,1

538,9

975,9

880,5

13,7

17,6

178,6

63,5

62,3

7,0

441,8

219,0

129,9

115,3

47,2

38,3

39,2

206,9

237,4

894,5

2 662,8

10 100,7

Sammanhållning

397,4

223,0

1 679,4

98,0

3 082,1

237,0

213,6

4 712,4

4 246,7

2 312,6

3 688,7

47,3

383,4

630,2

9,6

1 188,6

43,9

670,8

231,9

4 608,7

2 568,9

648,5

234,6

809,5

213,7

153,7

2 100,3

76,0

35 510,7

| — | Bevarande av naturresurser |
| --- | --- |

—

Bevarande av naturresurser

984,8

420,1

699,5

1 245,6

6 641,2

97,4

1 849,6

3 539,7

7 332,1

10 151,5

6 351,9

55,7

227,6

253,2

53,0

728,3

13,7

1 082,9

1 228,9

2 663,1

1 428,8

1 060,5

192,5

392,3

868,1

989,8

4 087,6

173,5

54 812,7

| — | Medborgarsk., frih., säk. o rättv. |
| --- | --- |

—

Medborgarsk., frih., säk. o rättv.

115,6

5,0

12,4

11,6

81,1

8,2

7,5

117,5

58,4

116,3

125,5

8,7

9,6

27,0

9,4

27,0

16,7

53,6

32,6

82,7

27,0

16,9

22,8

11,2

11,7

52,6

205,4

36,7

1 310,6

| — | EU som global partner |
| --- | --- |

—

EU som global partner

152,2

201,5

6,1

2,2

26,1

3,4

0,2

3,4

19,5

34,1

24,5

15,0

3,8

34,6

2,1

15,2

0,1

10,3

5,1

125,3

4,3

744,9

3,4

11,6

3,4

12,1

52,6

5 793,5

7 310,7

| — | Kompensation |
| --- | --- |

—

Kompensation

—

64,0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

142,7

—

—

—

—

—

—

206,6

TOTALT

2 431,1

962,3

2 460,9

1 498,9

10 873,1

360,4

2 153,4

8 529,1

12 195,6

13 590,5

11 071,1

140,4

641,9

1 123,6

137,6

2 021,4

81,4

2 259,4

1 717,6

7 609,8

4 144,2

2 660,7

491,6

1 263,8

1 303,8

1 445,6

7 340,4

8 742,5

109 252,0

2,2 %

0,9 %

2,3 %

1,4 %

10,0 %

0,3 %

2,0 %

7,8 %

11,2 %

12,4 %

10,1 %

0,1 %

0,6 %

1,0 %

0,1 %

1,9 %

0,1 %

2,1 %

1,6 %

7,0 %

3,8 %

2,4 %

0,4 %

1,2 %

1,2 %

1,3 %

6,7 %

8,0 %

100,0 %

Grafisk illustration VII

Konsoliderad balansräkning

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Anläggningstillgångar: |
| Immateriella anläggningstillgångar | 56 | 44 |
| Materiella anläggningstillgångar | 4 881 | 4 523 |
| Långfristiga investeringar | 2 078 | 1 973 |
| Lån | 3 565 | 1 806 |
| Långfristig förhandsfinansiering | 29 023 | 14 015 |
| Långfristiga fordringar | 45 | 127 |
| | 39 648 | 22 488 |
| Omsättningstillgångar: |
| Lager | 85 | 88 |
| Kortfristiga investeringar | 1 553 | 1 420 |
| Kortfristig förhandsfinansiering | 10 262 | 20 583 |
| Kortfristiga fordringar | 11 920 | 12 051 |
| Likvida medel och motsvarande | 23 724 | 18 756 |
| | 47 544 | 52 898 |
| Summa tillgångar | 87 192 | 75 386 |
| Långfristiga skulder: |
| Ersättningar till anställda | –37 556 | –33 480 |
| Långfristiga avsättningar | –1 341 | –1 079 |
| Långfristiga finansiella skulder | –3 349 | –1 574 |
| Övriga långfristiga skulder | –2 226 | –1 989 |
| | –44 472 | –38 122 |
| Kortfristiga skulder: |
| Kortfristiga avsättningar | – 348 | – 369 |
| Kortfristiga finansiella skulder | – 119 | – 135 |
| Skulder till lev. och stödmottagare | –89 677 | –95 380 |
| | –90 144 | –95 884 |
| Summa skulder | – 134 616 | – 134 006 |
| Tillgångar netto | –47 424 | –58 620 |
| Reserver | 3 115 | 2 806 |
| Fordringar på medlemsstaterna |
| Ersättningar till anställda | –37 556 | –33 480 |
| Övriga belopp | –12 983 | –27 946 |
| Tillgångar netto | –47 424 | –58 620 |

(miljoner euro)

31.12.2008

31.12.2007

Anläggningstillgångar:

Immateriella anläggningstillgångar

56

44

Materiella anläggningstillgångar

4 881

4 523

Långfristiga investeringar

2 078

1 973

Lån

3 565

1 806

Långfristig förhandsfinansiering

29 023

14 015

Långfristiga fordringar

45

127

39 648

22 488

Omsättningstillgångar:

Lager

85

88

Kortfristiga investeringar

1 553

1 420

Kortfristig förhandsfinansiering

10 262

20 583

Kortfristiga fordringar

11 920

12 051

Likvida medel och motsvarande

23 724

18 756

47 544

52 898

Summa tillgångar

87 192

75 386

Långfristiga skulder:

Ersättningar till anställda

–37 556

–33 480

Långfristiga avsättningar

–1 341

–1 079

Långfristiga finansiella skulder

–3 349

–1 574

Övriga långfristiga skulder

–2 226

–1 989

–44 472

–38 122

Kortfristiga skulder:

Kortfristiga avsättningar

– 348

– 369

Kortfristiga finansiella skulder

– 119

– 135

Skulder till lev. och stödmottagare

–89 677

–95 380

–90 144

–95 884

Summa skulder

– 134 616

– 134 006

Tillgångar netto

–47 424

–58 620

Reserver

3 115

2 806

Fordringar på medlemsstaterna

Ersättningar till anställda

–37 556

–33 480

Övriga belopp

–12 983

–27 946

Tillgångar netto

–47 424

–58 620

Grafisk illustration VIII

Konsoliderad resultaträkning

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2007 |
| Driftsintäkter |
| Egna medel och andra intäkter | 112 713 | 112 084 |
| Övriga driftsintäkter | 9 731 | 9 080 |
| | 122 444 | 121 164 |
| Driftskostnader |
| Administrativa kostnader | –7 720 | –7 120 |
| Finansiella kostnader | –97 214 | – 104 682 |
| | – 104 934 | – 111 802 |
| Överskott från löpande verksamhet | 17 510 | 9 362 |
| Finansiella intäkter | 698 | 674 |
| Finansiella kostnader | – 467 | – 354 |
| Förändringar i pensionsfordringarna | –5 009 | –2 207 |
| Nettoresultat från andelar i intresse- och samriskföretag | –46 | –13 |
| Ekonomiskt resultat för året | 12 686 | 7 462 |

(miljoner euro)

31.12.2008

31.12.2007

Driftsintäkter

Egna medel och andra intäkter

112 713

112 084

Övriga driftsintäkter

9 731

9 080

122 444

121 164

Driftskostnader

Administrativa kostnader

–7 720

–7 120

Finansiella kostnader

–97 214

– 104 682

– 104 934

– 111 802

Överskott från löpande verksamhet

17 510

9 362

Finansiella intäkter

698

674

Finansiella kostnader

– 467

– 354

Förändringar i pensionsfordringarna

–5 009

–2 207

Nettoresultat från andelar i intresse- och samriskföretag

–46

–13

Ekonomiskt resultat för året

12 686

7 462

---

(1)  Romfördraget (25 mars 1957): fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG).

(2)  Romfördraget (25 mars 1957): fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).

(3)  I huvudsak budgetförordningen av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002).

(4)  De viktigaste rättsakterna om egna medel: rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 (EUT L 163, 23.6.2007), rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 (EGT L 253, 7.10.2000), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000), rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 (EGT L 155, 7.6.1989), rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006), rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser (EGT L 49, 21.2.1989), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (EUT L 181, 19.7.2003).

(5)  Det är viktigt att uppmärksamma skillnaden mellan ”anslag för åtaganden” och ”åtagandebemyndiganden” samt mellan ”anslag för betalningar” och ”betalningsbemyndiganden”. De båda uttrycken ”åtagandebemyndiganden” och ”betalningsbemyndiganden” används endast i samband med differentierade anslag.

(6)  Se artikel 274 i EG-fördraget, artikel 179 i Euratomfördraget och artikel 50 i budgetförordningen.

(7)  Se artiklarna 69–74 i budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.

(8)  Se artiklarna 246–248 i EG-fördraget, artikel 160a, 160b och 160c i Euratomfördraget och artiklarna 139–147 i budgetförordningen.

(9)  Artikel 276 i EG-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget.

(10)  Slutliga budgetanslag efter att hänsyn tagits till överföringar mellan budgetrubriker, anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande och anslag som förts över från föregående år. Till följd härav överskrider tillgängliga anslag det fastställda taket för vissa rubriker i budgetramen.

(11)  Inklusive anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande.

(12)  När det gäller avsnitt III (kommissionen) motsvarar avdelningarna (avd.) de verksamheter/politikområden som fastställts av institutionen för genomförandet av verksamhetsbaserad budgetering (ABB).

(13)  Enligt bilagan till det interinstitutionella avtalet från 2006 ska taket för denna rubrik anges netto med avdrag för personalens avgifter till pensionssystemet, upp till 500 miljoner euro i 2004 års priser för perioden 2007-2013. År 2008 uppgår detta avdrag till 77,3 miljoner euro.

(14)  Slutliga budgetanslag efter att hänsyn tagits till överföringar mellan budgetrubriker, anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande och anslag som förts över från föregående år.

(15)  När det gäller avsnitt III (kommissionen) motsvarar avdelningarna (avd.) de verksamheter/politikområden som fastställts av institutionen för genomförandet av verksamhetsbaserad budgetering (ABB).

(16)  För Förenade kungariket tillämpas en korrigering (6 252 miljoner euro) på bruttobeloppet för egna medel (16 365,9 miljoner euro). Kostnaderna för finansieringen av denna korrigering bärs av övriga medlemsstater. Denna korrigering har endast tillämpats för moms- och BNI-delarna av egna medel brutto i förhållande till respektive belopp.

(17)  Den geografiska uppdelningen motsvarar inte de betalningar som gjorts till medlemsstaterna utan har gjorts med hänsyn till hur utgifterna har fördelats enligt uppgifterna i kommissionens datoriserade redovisningssystem ABAC.

(18)  Beloppen under ”Tredjeländer och diverse” omfattar i huvudsak utgifter med anknytning till projekt utanför unionen och till deltagande av tredjeländer. Beloppen omfattar även utgifter för vilka det inte var möjligt att göra en geografisk fördelning.

---

BILAGA II

Förteckning över särskilda rapporter som har antagits av revisionsrätten sedan förra årsrapporten:

| — | Särskild rapport nr 8/2008 – Är tvärvillkoren ändamålsenliga? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2008 – Är tvärvillkoren ändamålsenliga?

| — | Särskild rapport nr 9/2008 – EU-stödets ändamålsenlighet på området för frihet, säkerhet och rättvisa i Vitryssland, Moldavien och Ukraina |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2008 – EU-stödets ändamålsenlighet på området för frihet, säkerhet och rättvisa i Vitryssland, Moldavien och Ukraina

| — | Särskild rapport nr 10/2008 – EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2008 – EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara

| — | Särskild rapport nr 11/2008 – Förvaltningen av Europeiska unionens stöd till offentlig lagring av spannmål |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2008 – Förvaltningen av Europeiska unionens stöd till offentlig lagring av spannmål

| — | Särskild rapport nr 12/2008 – Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 12/2008 – Det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (Ispa), 2000–2006

| — | Särskild rapport nr 1/2009 – Bankverksamhet i Medelhavsområdet inom ramen för Meda-programmet och de föregående protokollen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2009 – Bankverksamhet i Medelhavsområdet inom ramen för Meda-programmet och de föregående protokollen

| — | Särskild rapport nr 2/2009 – Europeiska unionens folkhälsoprogram (2003–2007): Ett ändamålsenligt sätt att förbättra hälsan? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2009 – Europeiska unionens folkhälsoprogram (2003–2007): Ett ändamålsenligt sätt att förbättra hälsan?

| — | Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2009 – Ändamålsenligheten i strukturåtgärdsutgifterna för rening av avloppsvatten avseende programperioderna 1994–1999 och 2000–2006

| — | Särskild rapport nr 4/2009 – Kommissionens förvaltning av icke-statliga aktörers deltagande i EG:s utvecklingssamarbete |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2009 – Kommissionens förvaltning av icke-statliga aktörers deltagande i EG:s utvecklingssamarbete

| — | Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning

| — | Särskild rapport nr 6/2009 – Europeiska unionens livsmedelsstöd till de medborgare som har det sämst ställt i gemenskapen: en bedömning av de mål, medel och metoder som används |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2009 – Europeiska unionens livsmedelsstöd till de medborgare som har det sämst ställt i gemenskapen: en bedömning av de mål, medel och metoder som används

| — | Särskild rapport nr 7/2009 – Förvaltningen av Galileoprogrammets utvecklings- och valideringsfas |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2009 – Förvaltningen av Galileoprogrammets utvecklings- och valideringsfas

| — | Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2009 – Expertnätverk och integrerade projekt i gemenskapens forskningspolitik – uppnåddes målen?

| — | Särskild rapport nr 9/2009 – Effektiviteten och ändamålsenligheten i den rekrytering som Europeiska rekryteringsbyrån utför |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2009 – Effektiviteten och ändamålsenligheten i den rekrytering som Europeiska rekryteringsbyrån utför

| — | Särskild rapport nr 10/2009 – Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2009 – Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter

| — | Särskild rapport nr 11/2009 – Hållbarheten i och kommissionens förvaltning av projekt inom Life-Natur |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2009 – Hållbarheten i och kommissionens förvaltning av projekt inom Life-Natur

| — | Särskild rapport nr 12/2009 – Ändamålsenligheten i kommissionens projekt på området rättsliga och inrikes frågor för västra Balkan |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 12/2009 – Ändamålsenligheten i kommissionens projekt på området rättsliga och inrikes frågor för västra Balkan

| — | Särskild rapport nr 13/2009 – Delegering av genomförandeuppgifter till genomförandeorgan: ett framgångsrikt alternativ? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 13/2009 – Delegering av genomförandeuppgifter till genomförandeorgan: ett framgångsrikt alternativ?

| — | Särskild rapport nr 14/2009 – Har de viktigaste målen för förvaltningsinstrumenten för marknaden för mjölk och mjölkprodukter uppnåtts? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 14/2009 – Har de viktigaste målen för förvaltningsinstrumenten för marknaden för mjölk och mjölkprodukter uppnåtts?

Rapporterna finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: www.eca.europa.eu

Rapporterna kan beställas i pappersversion eller på cd-rom från revisionsrätten:

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| Communication and Reports unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 LUXEMBOURG |
| Tfn (352) 4398-1 |
| e-post: euraud@eca.europa.eu |

Europeiska revisionsrätten

Communication and Reports unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 LUXEMBOURG

Tfn (352) 4398-1

e-post: euraud@eca.europa.eu

eller med hjälp av en elektronisk beställningssedel från EU-Bookshop.

---

| 10.11.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 269/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 269/257

---

ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM SJUNDE, ÅTTONDE NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

2009/C 269/02

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjunde, åttonde nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Kapitel I – Genomförande av sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF

Finansiellt genomförande

Kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av sjunde till tionde EUF

Kapitel II – Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2008

Information till stöd för revisionsförklaringen

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Räkenskapernas tillförlitlighet

Transaktionernas korrekthet

Den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör

Systemens ändamålsenlighet

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 1. | Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tillkommit genom internationella konventioner eller avtal (1)mellan gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och vissa länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) å andra sidan samt genom rådets beslut om associering av utomeuropeiska länder och territorier (ULT). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

1.

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har tillkommit genom internationella konventioner eller avtal (1)mellan gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och vissa länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) å andra sidan samt genom rådets beslut om associering av utomeuropeiska länder och territorier (ULT).

| 2. | Kommissionen har ansvaret för att förvalta merparten av EUF:s utgifter. EUF:s investeringsstöd förvaltas sedan den 1 april 2003 helt och hållet av Europeiska investeringsbanken (EIB). Detta stöd omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring eller Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (2)
   (3). |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har ansvaret för att förvalta merparten av EUF:s utgifter. EUF:s investeringsstöd förvaltas sedan den 1 april 2003 helt och hållet av Europeiska investeringsbanken (EIB). Detta stöd omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring eller Europaparlamentets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet (2)
   (3).

| 3. | Strukturen på EUF presenteras i
  diagram 1
  . EUF förvaltas på olika sätt: centralt, gemensamt och decentraliserat (4). Vid central förvaltning förvaltar kommissionen själv kontraktstilldelningsförfarandena och betalningarna till de slutliga stödmottagarna. Vid gemensam förvaltning överlåts vissa genomförandeuppgifter till internationella organisationer under förutsättning att de berörda organisationernas förfaranden för bokföring, revision, kontroll och upphandling är likvärdiga med internationellt vedertagna normer. Vid decentraliserad förvaltning svarar den nationella utanordnaren i varje stödmottagande land och kommissionen för den dagliga förvaltningen (5)(se see
  diagram 2
  ). De ansvarar för att






  a) | regelbundet kontrollera att åtgärderna genomförs korrekt, |
| --- | --- | --- |

3.

Strukturen på EUF presenteras i
  diagram 1
  . EUF förvaltas på olika sätt: centralt, gemensamt och decentraliserat (4). Vid central förvaltning förvaltar kommissionen själv kontraktstilldelningsförfarandena och betalningarna till de slutliga stödmottagarna. Vid gemensam förvaltning överlåts vissa genomförandeuppgifter till internationella organisationer under förutsättning att de berörda organisationernas förfaranden för bokföring, revision, kontroll och upphandling är likvärdiga med internationellt vedertagna normer. Vid decentraliserad förvaltning svarar den nationella utanordnaren i varje stödmottagande land och kommissionen för den dagliga förvaltningen (5)(se see
  diagram 2
  ). De ansvarar för att

a)

regelbundet kontrollera att åtgärderna genomförs korrekt,

| b) | vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och allvarliga fall av bristande efterlevnad av lagar och bestämmelser och i förekommande fall återvinna belopp som betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

b)

vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och allvarliga fall av bristande efterlevnad av lagar och bestämmelser och i förekommande fall återvinna belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

Diagram 1 — EUF:s struktur (i fråga om kontraktsvärde)

Image

Diagram 2 — Principen för decentralised förvaltning

Image

| 4. | Nästan alla EUF-program inom kommissionen förvaltas av Byrån för samarbete EuropeAid (nedan kallad EuropeAid), som också ansvarar för förvaltningen av de flesta utgifter inom yttre förbindelser och utvecklingssamarbete som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget (6). En liten andel av EUF-projekten (7)gäller humanitärt bistånd och förvaltas av generaldirektoratet för humanitärt bistånd (Echo). |
| --- | --- |

4.

Nästan alla EUF-program inom kommissionen förvaltas av Byrån för samarbete EuropeAid (nedan kallad EuropeAid), som också ansvarar för förvaltningen av de flesta utgifter inom yttre förbindelser och utvecklingssamarbete som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget (6). En liten andel av EUF-projekten (7)gäller humanitärt bistånd och förvaltas av generaldirektoratet för humanitärt bistånd (Echo).

GENOMFÖRANDE AV SJUNDE, ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

Finansiellt genomförande

| 5. | Under 2008 genomfördes sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF samtidigt. EUF:s utanordnare avslutade sjunde EUF den 31 augusti 2008 (8). Vid avslutningen hade 10 381 miljoner euro betalats ut (98,3 % av de 10 559 miljoner euro som hade anslagits till stödåtgärder). Saldot på 178 miljoner euro fördes över till nionde EUF. |
| --- | --- |

5.

Under 2008 genomfördes sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF samtidigt. EUF:s utanordnare avslutade sjunde EUF den 31 augusti 2008 (8). Vid avslutningen hade 10 381 miljoner euro betalats ut (98,3 % av de 10 559 miljoner euro som hade anslagits till stödåtgärder). Saldot på 178 miljoner euro fördes över till nionde EUF.

| 5. | I syfte att garantera en sund ekonomisk förvaltning av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) har kommissionen fortsatt sin avveckling av äldre projekt och sjunde EUF avslutades som planerat den 31 augusti 2008. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tionde EUF, som omfattar perioden 2008–2013 och som tillhandahåller gemenskapsstöd på 22 682 miljoner euro, trädde i kraft den 1 juli 2008. Av detta belopp tilldelades 21 966 miljoner euro AVS-länderna och 286 miljoner euro ULT-länderna. Beloppen omfattar 1 500 miljoner euro och 30 miljoner euro till det investeringsstöd som förvaltas av EIB för AVS- respektive ULT-länderna. Slutligen ska 430 miljoner euro användas till kommissionens utgifter för programplanering och genomförande av EUF. |
| --- | --- |

6.

Tionde EUF, som omfattar perioden 2008–2013 och som tillhandahåller gemenskapsstöd på 22 682 miljoner euro, trädde i kraft den 1 juli 2008. Av detta belopp tilldelades 21 966 miljoner euro AVS-länderna och 286 miljoner euro ULT-länderna. Beloppen omfattar 1 500 miljoner euro och 30 miljoner euro till det investeringsstöd som förvaltas av EIB för AVS- respektive ULT-länderna. Slutligen ska 430 miljoner euro användas till kommissionens utgifter för programplanering och genomförande av EUF.

| 7. | Tabell 1
  visar det ackumulerade utnyttjandet och det finansiella genomförandet av de EUF-medel som kommissionen förvaltar.
  Grafisk illustration 1
  och
  2
  visar ackumulerade medel och beslut per insatsområde. År 2008 överskreds den prognos för budgetgenomförandet som kommissionen hade fastställt för övergripande åtaganden, enskilda åtaganden och betalningar och nådde rekordnivåer när det gäller övergripande åtaganden (4 723 miljoner euro), enskilda åtaganden (2 649 miljoner euro) och nettobetalningar (3 143 miljoner euro). Detta kan delvis förklaras av att genomförandet av tionde EUF fick en snabb start och av att budgetstödåtgärderna ökade kraftigt. De övergripande åtagandena och betalningarna uppgick till 2 583 miljoner euro respektive 606 miljoner euro. Utestående betalningar ökade med 15 %, vilket är rimligt med tanke på den rekordnivå för åtaganden som nåddes under året. Samtidigt minskade gamla och vilande utestående betalningar med 33 %. |
| --- | --- |

7.

Tabell 1
  visar det ackumulerade utnyttjandet och det finansiella genomförandet av de EUF-medel som kommissionen förvaltar.
  Grafisk illustration 1
  och
  2
  visar ackumulerade medel och beslut per insatsområde. År 2008 överskreds den prognos för budgetgenomförandet som kommissionen hade fastställt för övergripande åtaganden, enskilda åtaganden och betalningar och nådde rekordnivåer när det gäller övergripande åtaganden (4 723 miljoner euro), enskilda åtaganden (2 649 miljoner euro) och nettobetalningar (3 143 miljoner euro). Detta kan delvis förklaras av att genomförandet av tionde EUF fick en snabb start och av att budgetstödåtgärderna ökade kraftigt. De övergripande åtagandena och betalningarna uppgick till 2 583 miljoner euro respektive 606 miljoner euro. Utestående betalningar ökade med 15 %, vilket är rimligt med tanke på den rekordnivå för åtaganden som nåddes under året. Samtidigt minskade gamla och vilande utestående betalningar med 33 %.

| 7. | Kommissionen uppvisade ett ovanligt gott resultat även i år när det gäller åtaganden och betalningar och förvaltningen av utestående belopp. Detta utgör ett bevis för att de insatser som gjorts under de senaste åren för att påskynda genomförandet av program har burit frukt. |
| --- | --- |

7.

Kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av sjunde till tionde EUF

| 8. | Enligt budgetförordningen för tionde EUF (9)ska kommissionen varje år rapportera om den ekonomiska förvaltningen av EUF. Rapporten om den ekonomiska förvaltningen ger, enligt revisionsrätttens uppfattning, en korrekt beskrivning av i vilken mån kommissionens operativa mål för budgetåret har uppfyllts (särskilt när det gäller det finansiella genomförandet och kontrollverksamheten) och av den finansiella ställningen och de händelser som har haft avgörande inflytande på verksamheten 2008. |
| --- | --- |

8.

Enligt budgetförordningen för tionde EUF (9)ska kommissionen varje år rapportera om den ekonomiska förvaltningen av EUF. Rapporten om den ekonomiska förvaltningen ger, enligt revisionsrätttens uppfattning, en korrekt beskrivning av i vilken mån kommissionens operativa mål för budgetåret har uppfyllts (särskilt när det gäller det finansiella genomförandet och kontrollverksamheten) och av den finansiella ställningen och de händelser som har haft avgörande inflytande på verksamheten 2008.

Tabell 1 —   Ackumulerat utnyttjande av EUF-medel per den 31 december 2008

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Läget i slutet av 2007 | Budgetgenomförande under budgetåret 2008 | Läget i slutet av 2008 |
| Totalt belopp | Genomförandegrad (40) | Sjunde EUF | Åttonde EUF | Nionde EUF | Tionde EUF | Totalt belopp | Sjunde EUF Avslutad | Åttonde EUF | Nionde EUF | Tionde EUF | Totalt belopp
   (41) | Genomförandegrad (40) |
| A — | MEDEL
   (39) |

(miljoner euro)

Läget i slutet av 2007

Budgetgenomförande under budgetåret 2008

Läget i slutet av 2008

Totalt belopp

Genomförandegrad (40)

Sjunde EUF

Åttonde EUF

Nionde EUF

Tionde EUF

Totalt belopp

Sjunde EUF Avslutad

Åttonde EUF

Nionde EUF

Tionde EUF

Totalt belopp
   (41)

Genomförandegrad (40)

A —

37 328,7

– 765,0

–53,4

725,4

21 260,1

21 167,1

0,0

10 785,9

16 631,8

21 260,1

48 677,7

B —   UTNYTTJANDE

| 1. | Finansiella åtaganden |
| --- | --- |

1.

37 279,4

99,9 %

– 765,0

–53,4

774,7

4 766,4

4 722,7

0,0

10 785,8

16 631,8

4 766,4

32 184,1

66,1 %

| 2. | Enskilda rättsliga åtaganden |
| --- | --- |

2.

32 046,0

85,8 %

– 699,2

54,6

3 163,2

130,4

2 649,1

0,0

10 539,2

14 207,4

130,4

2 649,1

51,1 %

| 3. | Betalningar |
| --- | --- |

3.

26 700,0

71,5 %

– 522,8

323,1

3 253,0

89,8

3 143,1

0,0

9 928,6

10 006,7

89,8

20 025,1

41,1 %

| C — | Utestående betalningar (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

10 579,4

28,3 %

0,0

857,3

6 625,1

4 676,6

12 159,0

25,0 %

| D — | Disponibelt belopp (A-B1) |
| --- | --- |

D —

49,3

0,1 %

0,0

0,0

0,0

16 493,7

16 493,7

33,9 %

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i EUF:s rapporter om det finansiella genomförandet och EUF:s årsredovisning per den 31 december 2008.

Image

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2008

| I. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat







  a) | sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfondens slutliga årsredovisning för budgetåret 2008 som består av de konsoliderade slutliga årsredovisningarna
   (10)
  och den konsoliderade rapporten om det finansiella genomförandet av sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF, |
| --- | --- | --- |

I.

a)

sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfondens slutliga årsredovisning för budgetåret 2008 som består av de konsoliderade slutliga årsredovisningarna
   (10)
  och den konsoliderade rapporten om det finansiella genomförandet av sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF,

| b) | lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna inom EUF:s rättsliga ram för den del av EUF:s medel för vilka kommissionen sköter det finansiella genomförandet
   (11). |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna inom EUF:s rättsliga ram för den del av EUF:s medel för vilka kommissionen sköter det finansiella genomförandet
   (11).

Ledningens ansvar

| II. | I enlighet med budgetförordningarna för sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF ansvarar ledningen
   (12)
  för att upprätta och lägga fram EUF:s slutliga årsredovisning så att den ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta:







  a) | När det gäller EUF:s slutliga årsredovisning innefattar ledningens ansvar att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av EUF:s räkenskapsförare
   (13)
  och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Kommissionen godkänner EUF:s slutliga årsredovisning. |
| --- | --- | --- |

II.

a)

När det gäller EUF:s slutliga årsredovisning innefattar ledningens ansvar att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av EUF:s räkenskapsförare
   (13)
  och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Kommissionen godkänner EUF:s slutliga årsredovisning.

| b) | Hur ledningen förvaltar sitt ansvar för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra EUF. Vid direkt central förvaltning ska genomförandeuppgifterna utföras av kommissionens avdelningar. Vid decentraliserad förvaltning ska genomförandeuppgifterna delegeras till tredjeländer och vid indirekt central förvaltning till andra organ. Vid gemensam förvaltning ska genomförandeuppgifterna delas mellan kommissionen och internationella organisationer. Genomförandeuppgifterna måste följa principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Detta förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, införs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga och följa upp oriktigheter och bedrägerier och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har utbetalats eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för EUF:s räkenskaper är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

b)

Hur ledningen förvaltar sitt ansvar för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra EUF. Vid direkt central förvaltning ska genomförandeuppgifterna utföras av kommissionens avdelningar. Vid decentraliserad förvaltning ska genomförandeuppgifterna delegeras till tredjeländer och vid indirekt central förvaltning till andra organ. Vid gemensam förvaltning ska genomförandeuppgifterna delas mellan kommissionen och internationella organisationer. Genomförandeuppgifterna måste följa principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Detta förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, införs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga och följa upp oriktigheter och bedrägerier och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har utbetalats eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för EUF:s räkenskaper är lagliga och korrekta.

Revisorns ansvar

| III. | Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten genomförde sin revision i enlighet med IFAC:s och Intosais internationella revisionsstandarder och god revisorssed. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida EUF:s slutliga årsredovisning innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

| IV. | I den kontext som beskrivs i punkt III ingår det i en revision att vidta revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och uppgifterna i de slutliga konsoliderade årsredovisningarna och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vilka revisionsåtgärder som väljs beror på revisorns bedömning, inbegripet en bedömning av risken för att väsentliga felaktigheter finns i de slutliga konsoliderade räkenskaperna och för att kraven i EUF:s rättsliga ram för de underliggande transaktionerna väsentligt åsidosätts, på grund av oegentligheter eller fel. När revisorn gör en sådan riskbedömning beaktar han eller hon den internkontroll som införts när det gäller att upprätta och lägga fram de slutliga konsoliderade räkenskaperna så att de ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar sedan revisionsåtgärder som är anpassade till omständigheterna. En revision i detta sammanhang innefattar också en bedömning av om de redovisningsprinciper som använts är lämpliga och om uppskattningarna i bokföringen är rimliga samt även en bedömning av den övergripande presentationen av de slutliga konsoliderade räkenskaperna och de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Revisionsrätten fick inte all nödvändig information och dokumentation om 10 utvalda betalningar som hade gjorts till internationella organisationer. Därför kan revisionsrätten inte uttala sig om korrektheten i utgifter som uppgår till 190 miljoner euro eller 6,7 % av de årliga utgifterna. |
| --- | --- |

V.

| VI. | Med den begränsning som anges i punkt V anser revisionsrätten att de revisionsbevis som inhämtats är tillräckliga och lämpliga som grund för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

VI.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| VII. | Revisionsrätten anser att de slutliga årsredovisningarna för sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF i allt väsenligt ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning per den 31 december 2008 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt VII uppmärksammar revisionsrätten det faktum att den metod som användes för att uppskatta avsättningen för uppkomna kostnader inte är giltig för vissa typer av kontrakt och även att kommissionen har beslutat att förbättra den från och med budgetåret 2009. |
| --- | --- |

VIII.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| IX. | Revisionsrätten anser att inkomsterna och åtagandena inom sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden för det år som slutade den 31 december 2008 inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt IX vill revisionsrätten uppmärksamma den höga nivå av icke kvantifierbara fel som uppstod i åtagandena för budgetstöd, men som inte ingick i den totala feluppskattningen. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Revisionsrätten anser att betalningarna från sjunde, åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden för det år som slutade den 31 december 2008 innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Revisionsrätten noterar de stora förbättringarna i kommissionens system för övervakning och kontroll. Revisionsrätten konstaterar att slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle kunna vara tydligare och att utformningen och/eller genomförandet av vissa system skulle kunna förbättras. Revisionsrätten understryker även att kommissionen behöver fortsätta ansträngningarna för att underbygga sina beslut om berättigande till budgetstöd. Detta kräver att den på ett strukturerat och formaliserat sätt visar att mottagarländerna har ett relevant reformprogram. |
| --- | --- |

XII.

16 och 17 september 2009

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide de Gasperi, LU-1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide de Gasperi, LU-1615 Luxemburg

Information till stöd för revisionsförklaringen

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 9. | Iakttagelserna om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper, som finns i punkterna VII och VIII i revisionsförklaringen, bygger på en revision av de konsoliderade årsredovisningarna (14)och den konsoliderade rapporten om det finansiella genomförandet av sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF (15). Revisionen omfattade ett lämpligt urval av revisionsåtgärder som var utformade så att underlagen för beloppen och uppgifterna skulle kunna granskas med hjälp av stickprov. Vid revisionen gjordes en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats, ledningens viktigaste beräkningar och den övergripande redovisningen av de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

Iakttagelserna om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper, som finns i punkterna VII och VIII i revisionsförklaringen, bygger på en revision av de konsoliderade årsredovisningarna (14)och den konsoliderade rapporten om det finansiella genomförandet av sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF (15). Revisionen omfattade ett lämpligt urval av revisionsåtgärder som var utformade så att underlagen för beloppen och uppgifterna skulle kunna granskas med hjälp av stickprov. Vid revisionen gjordes en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats, ledningens viktigaste beräkningar och den övergripande redovisningen av de konsoliderade räkenskaperna.

| 10. | Iakttagelserna om korrektheten i transaktionerna (16), som finns i punkterna IX–XII i revisionsförklaringen, bygger på följande:






  a) | Substansgranskning av ett representativt statistiskt urval av 225 poster, som motsvarar 45 finansiella och enskilda rättsliga åtaganden och 180 betalningar som gjorts av EuropeAids huvudkontor och delegationerna, inbegripet 40 förskottsbetalningar. Vid behov besökte revisionsrätten genomförandeorganisationer och slutliga stödmottagare på plats för att kontrollera de underliggande betalningar som hade redovisats i de finansiella rapporterna eller kostnadsredovisningarna. |
| --- | --- | --- |

10.

Iakttagelserna om korrektheten i transaktionerna (16), som finns i punkterna IX–XII i revisionsförklaringen, bygger på följande:

a)

Substansgranskning av ett representativt statistiskt urval av 225 poster, som motsvarar 45 finansiella och enskilda rättsliga åtaganden och 180 betalningar som gjorts av EuropeAids huvudkontor och delegationerna, inbegripet 40 förskottsbetalningar. Vid behov besökte revisionsrätten genomförandeorganisationer och slutliga stödmottagare på plats för att kontrollera de underliggande betalningar som hade redovisats i de finansiella rapporterna eller kostnadsredovisningarna.

| b) | Bedömning av ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAids huvudkontor och vid delegationerna, inbegripet uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen (se
  bilaga 2
  ):






  i) | Utanordnarnas förhandskontroller av kontrakt och betalningar. |
| --- | --- | --- |

b)

Bedömning av ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAids huvudkontor och vid delegationerna, inbegripet uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen (se
  bilaga 2
  ):

i)

Utanordnarnas förhandskontroller av kontrakt och betalningar.

| ii) | Övervakning av genomförandeorganisationer. |
| --- | --- |

ii)

Övervakning av genomförandeorganisationer.

| iii) | Externa revisioner. |
| --- | --- |

iii)

Externa revisioner.

| iv) | Övervakning som görs av EuropeAids huvudkontor. |
| --- | --- |

iv)

Övervakning som görs av EuropeAids huvudkontor.

| v) | Intern revision. |
| --- | --- |

v)

Intern revision.

| c) | Bedömning av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör. |
| --- | --- |

c)

Bedömning av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör.

| 11. | Vid revisionen besökte revisionsrätten fem länder på plats för att göra en detaljgranskning av transaktionerna: Angola, Kongo, Malawi, Moçambique och Mauretanien. |
| --- | --- |

11.

Vid revisionen besökte revisionsrätten fem länder på plats för att göra en detaljgranskning av transaktionerna: Angola, Kongo, Malawi, Moçambique och Mauretanien.

| 12. | Revisionsrättens revision omfattade en genomgång av befintliga förfaranden för bokföring och övervakning av utfärdade betalningskrav. |
| --- | --- |

12.

Revisionsrättens revision omfattade en genomgång av befintliga förfaranden för bokföring och övervakning av utfärdade betalningskrav.

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 13. | Årsredovisningen för 2008 är den fjärde som görs enligt reglerna för periodiserad redovisning. Revisionsrätten har i sina tidigare årsrapporter pekat på att EUF:s redovisningssystem inte har alla de funktioner som krävs för en effektiv och ändamålsenlig rapportering av ekonomisk information enligt periodiserad redovisning, vilket ökar risken för bokföringsfel eftersom det krävs omfattande manuella registreringar för att omvandla uppgifter som baseras på kontantmetoden till periodiserad årsredovisning. Trots denna risk konstaterade revisionsrätten att årsredovisningen inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

13.

Årsredovisningen för 2008 är den fjärde som görs enligt reglerna för periodiserad redovisning. Revisionsrätten har i sina tidigare årsrapporter pekat på att EUF:s redovisningssystem inte har alla de funktioner som krävs för en effektiv och ändamålsenlig rapportering av ekonomisk information enligt periodiserad redovisning, vilket ökar risken för bokföringsfel eftersom det krävs omfattande manuella registreringar för att omvandla uppgifter som baseras på kontantmetoden till periodiserad årsredovisning. Trots denna risk konstaterade revisionsrätten att årsredovisningen inte innehöll några väsentliga fel.

| 13. | Införandet av ett nytt redovisningssystem 2009 har tagit bort de begränsningar som tidigare fanns. Det nya systemet har allt som behövs för en effektiv periodiserad redovisning. Liksom tidigare var den manuella behandlingen under räkenskapsåret 2008 föremål för ytterst noggranna kontroller i syfte att sänka risknivån. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Det nya systemet för periodiserad redovisning Abac EUF började användas i februari 2009. EUF:s alla operativa och finansiella uppgifter samt bokföringsuppgifter har förts över till det nya systemet. Detta bör ytterligare stärka EUF:s redovisningsmiljö. |
| --- | --- |

14.

Det nya systemet för periodiserad redovisning Abac EUF började användas i februari 2009. EUF:s alla operativa och finansiella uppgifter samt bokföringsuppgifter har förts över till det nya systemet. Detta bör ytterligare stärka EUF:s redovisningsmiljö.

| 15. | Årsredovisningen innehåller en avsättning på 2 113 miljoner euro för de uppkomna kostnaderna under rapporteringsperioden men för vilken inga fakturor hade tagits emot vid årets slut. Denna avsättning har beräknats på grundval av ett antal antaganden, framför allt om att kontraktsutgifterna är lineära. Såsom kommissionen angav i sitt svar på revisionsrättens årsrapport om EUF för budgetåret 2007 (17)genomförde kommissionen en studie som bekräftade att detta antagande inte är giltigt för vissa typer av kontrakt. Såsom anges i anmärkningarna till årsredovisningen har kommissionen beslutat att förbättra denna metod från och med budgetåret 2009. |
| --- | --- |

15.

Årsredovisningen innehåller en avsättning på 2 113 miljoner euro för de uppkomna kostnaderna under rapporteringsperioden men för vilken inga fakturor hade tagits emot vid årets slut. Denna avsättning har beräknats på grundval av ett antal antaganden, framför allt om att kontraktsutgifterna är lineära. Såsom kommissionen angav i sitt svar på revisionsrättens årsrapport om EUF för budgetåret 2007 (17)genomförde kommissionen en studie som bekräftade att detta antagande inte är giltigt för vissa typer av kontrakt. Såsom anges i anmärkningarna till årsredovisningen har kommissionen beslutat att förbättra denna metod från och med budgetåret 2009.

| 15. | Det genomfördes en studie för att kontrollera tillförlitligheten av den metod som används för att beräkna beloppen att avsätta till inkommande fakturor. Slutsatsen var att metoden var tillförlitlig i de allra flesta fall. Mot bakgrund av studiens slutsatser kommer kommissionen att förbättra metoden till bokslutet för 2009. |
| --- | --- |

15.

Transaktionernas korrekthet

| 16. | De viktigaste delarna och resultaten av den stickprovsbaserade substansgranskningen redovisas i
  bilaga 1
  . |
| --- | --- |

16.

De viktigaste delarna och resultaten av den stickprovsbaserade substansgranskningen redovisas i
  bilaga 1
  .

Inkomster

| 17. | Revisionsrättens granskning av de transaktioner som gäller inkomster visade att de inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

17.

Revisionsrättens granskning av de transaktioner som gäller inkomster visade att de inte innehöll några väsentliga fel.

Projektåtaganden

| 18. | Revisionsrättens granskning av projektåtaganden visade att de inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

18.

Revisionsrättens granskning av projektåtaganden visade att de inte innehöll några väsentliga fel.

Budgetstödåtaganden

| 19. | Revisionsrättens granskning av budgetstödåtaganden visade på en hög nivå av icke kvantifierbara fel. Revisionsrätten konstaterade att jämfört med tidigare år är kommissionens bedömning av efterlevnaden av villkoren i Cotonouavtalet på väg att förbättras; presentationen är mer strukturerad och formaliserad, särskilt när det gäller kontrakt som avser millennieutvecklingsmålen. Revisionsrätten konstaterade dock att det fortfarande fanns många fall där kommissionen inte visade på ett strukturerat och formaliserat sätt att förvaltningen av offentliga finanser sker på ett tillräckligt öppet, ansvarsfullt och effektivt sätt (se punkterna 44–46). |
| --- | --- |

19.

Revisionsrättens granskning av budgetstödåtaganden visade på en hög nivå av icke kvantifierbara fel. Revisionsrätten konstaterade att jämfört med tidigare år är kommissionens bedömning av efterlevnaden av villkoren i Cotonouavtalet på väg att förbättras; presentationen är mer strukturerad och formaliserad, särskilt när det gäller kontrakt som avser millennieutvecklingsmålen. Revisionsrätten konstaterade dock att det fortfarande fanns många fall där kommissionen inte visade på ett strukturerat och formaliserat sätt att förvaltningen av offentliga finanser sker på ett tillräckligt öppet, ansvarsfullt och effektivt sätt (se punkterna 44–46).

| 19. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av att dess fortlöpande insatser för att åstadkomma tydligare och mer strukturerade bedömningar av efterlevnaden av villkoren i Cotonouavtalet när det gäller berättigande till budgetstöd (artikel 61 i avtalet) har börjat ge märkbara resultat. Kommissionen är framför allt inriktad på att fortsätta förbättringsarbetet, eftersom den strävar efter att åstadkomma en bedömning utan oklarheter. Detta ska uppnås genom en ytterligare precisering av riktlinjerna för budgetstöd, utbildning och insatser för att öka medvetenhet om betydelsen av att stödberättigande redovisas på ett strukturerat och formaliserat sätt.

  För att ytterligare förbättra sin granskning av hur trovärdiga mottagarnas program för reform av sina offentliga finanser är håller kommissionen på att utveckla en bedömningsmetod som ska användas av delegationerna. |
| --- | --- |

19.

För att ytterligare förbättra sin granskning av hur trovärdiga mottagarnas program för reform av sina offentliga finanser är håller kommissionen på att utveckla en bedömningsmetod som ska användas av delegationerna.

Projektbetalningar

| 20. | Revisionsrättens granskning av förskottsbetalningar visade att de inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

20.

Revisionsrättens granskning av förskottsbetalningar visade att de inte innehöll några väsentliga fel.

| 21. | Trots att kommissionen ingrep för att underlätta det revisionsarbete som skulle genomföras fick inte revisionsrätten all nödvändig information och dokumentation om 10 transaktioner som förvaltades av internationella organisationer (18). Revisionsrätten kan därför inte uttala sig om korrektheten i dessa transaktioner. Revisionsrätten noterar att den tillsynsman som kommissionen gav i uppdrag att genomföra ett kontrollbesök vid en av dessa organisationer (19)har påtalat ett liknande problem. |
| --- | --- |

21.

Trots att kommissionen ingrep för att underlätta det revisionsarbete som skulle genomföras fick inte revisionsrätten all nödvändig information och dokumentation om 10 transaktioner som förvaltades av internationella organisationer (18). Revisionsrätten kan därför inte uttala sig om korrektheten i dessa transaktioner. Revisionsrätten noterar att den tillsynsman som kommissionen gav i uppdrag att genomföra ett kontrollbesök vid en av dessa organisationer (19)har påtalat ett liknande problem.

| 21. | Kommissionen stödjer revisionsrättens begäran om information. Den erkänner att den begärda dokumentationen kommit för sent när det gäller fem transaktioner som förvaltades av två organisationer, trots att kommissionen ingripit. Dessa organisationer har dock visat sig vara allt mer samarbetsvilliga. Kommissionen har därefter påmint dessa organisationer om hur viktigt det är att begärd information lämnas i tid med hänsyn till revisionsrättens korta tidsfrister. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Revisionsrättens granskning visade på en väsentlig felnivå som påverkade beloppet i de granskade betalningarna (20). Felens frekvens och typ och även de kvantifierbara felens inverkan redovisas i
  bilaga 1 (1.3
  och
  1.4
  i
  del 1
  ). |
| --- | --- |

22.

Revisionsrättens granskning visade på en väsentlig felnivå som påverkade beloppet i de granskade betalningarna (20). Felens frekvens och typ och även de kvantifierbara felens inverkan redovisas i
  bilaga 1 (1.3
  och
  1.4
  i
  del 1
  ).

| 22. | Kommissionen har inrättat ett kontrollsystem, grundat på det arbete som utförts av externrevisorer, övervakare och vid interna kontroller, som innebär att man lyckas förhindra, upptäcka och korrigera många fel innan betalning sker. Det bör emellertid erkännas att vissa delegationer utför sitt arbete under särskilt svåra förhållanden, vilket t.ex. var fallet i Angola som ingår i revisionsrättens revision. Kommissionen har fortsatt att förbättra sitt kontrollsystem och eftersträvar en lämplig balans mellan kostnadseffektivitet och en rimlig säkerhet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | De främsta typerna av kvantifierbara fel som upptäcktes är följande:






  a) | Stödberättigande: betalningar som har skett utanför genomförandeperioden och betalningar som överskrider den tillåtna budgeten eller som gäller icke stödberättigande utgiftsposter. |
| --- | --- | --- |

23.

De främsta typerna av kvantifierbara fel som upptäcktes är följande:

a)

Stödberättigande: betalningar som har skett utanför genomförandeperioden och betalningar som överskrider den tillåtna budgeten eller som gäller icke stödberättigande utgiftsposter.

| b) | Inträffande: fakturor eller andra styrkande handlingar saknas. |
| --- | --- |

b)

Inträffande: fakturor eller andra styrkande handlingar saknas.

| c) | Riktighet: räknefel. |
| --- | --- |

c)

Riktighet: räknefel.

| 24. | De icke kvantifierbara fel som upptäcktes gäller främst efterlevnad av rättsligt föreskrivna bankgarantier, den kontraktstyp som använts, synligheten i EUF:s ekonomiska stöd, förhandsgodkännande av upphandlingsdokument och kontraktsenliga tidsfrister för att lägga fram de finansiella rapporterna. |
| --- | --- |

24.

De icke kvantifierbara fel som upptäcktes gäller främst efterlevnad av rättsligt föreskrivna bankgarantier, den kontraktstyp som använts, synligheten i EUF:s ekonomiska stöd, förhandsgodkännande av upphandlingsdokument och kontraktsenliga tidsfrister för att lägga fram de finansiella rapporterna.

| 24. | På revisionsrättens rekommendation har kommissionen vidtagit åtgärder för att förbättra kontrollerna av bankgarantier och nya instruktioner om synlighet håller på att utarbetas. Övriga punkter som togs upp av revisionsrätten rörde i hög utsträckning projektgenomförande och därmed även begränsningar på fältet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | De flesta felen borde ha upptäckts och korrigerats av de lokala tillsynsmännen eller utanordnarna innan betalningarna godkändes (se punkterna 33 och 34). De fall där det saknades styrkande handlingar hade oftast att göra med avslutandet av gamla projekt inom sjunde EUF i Angola, vilka hade genomförts under en period av väpnad konflikt och politisk oro. Denna svåra situation och den långa tid som hade gått sedan projekten avslutades innebar att det var extremt svårt för delegationen, som dessutom inte hade ansvaret för förvaltningen av dessa projekt, att få tag i alla styrkande handlingar som krävdes. |
| --- | --- |

25.

De flesta felen borde ha upptäckts och korrigerats av de lokala tillsynsmännen eller utanordnarna innan betalningarna godkändes (se punkterna 33 och 34). De fall där det saknades styrkande handlingar hade oftast att göra med avslutandet av gamla projekt inom sjunde EUF i Angola, vilka hade genomförts under en period av väpnad konflikt och politisk oro. Denna svåra situation och den långa tid som hade gått sedan projekten avslutades innebar att det var extremt svårt för delegationen, som dessutom inte hade ansvaret för förvaltningen av dessa projekt, att få tag i alla styrkande handlingar som krävdes.

| 25. | Det finns särskilda risker i samband med förvaltningen av samarbete i länder som har särskilda svårigheter, t.ex. krig, uppror, såsom var fallet i Angola. Det problem med en mycket omfattande brist på dokumentation som revisionsrätten stötte på i Angola bör inte på något sätt uppfattas som normalfallet för allt AVS-samarbete, såsom framgår av de utmärkta resultat som uppnåtts för de andra granskade organen. |
| --- | --- |

25.

Betalningar av budgetstöd

| 26. | Revisionsrättens granskning av betalningar av budgetstöd visade på en hög nivå av icke kvantifierbara fel. De fall som påträffades handlade om att bevis saknades för att överföringarna av utländsk valuta hade redovisats enligt gällande bestämmelser, att kommissionens bedömning av efterlevnad av villkoren gjordes på grundval av inaktuella uppgifter eller inte gjordes alls, att analysen av de faktorer som gjorde att reformprogrammet av förvaltningen av offentliga finanser inte kunde genomföras var otillräcklig och att en felaktig referensperiod användes vid bedömningen av resultaten av indikatorerna (se punkterna 44–46). |
| --- | --- |

26.

Revisionsrättens granskning av betalningar av budgetstöd visade på en hög nivå av icke kvantifierbara fel. De fall som påträffades handlade om att bevis saknades för att överföringarna av utländsk valuta hade redovisats enligt gällande bestämmelser, att kommissionens bedömning av efterlevnad av villkoren gjordes på grundval av inaktuella uppgifter eller inte gjordes alls, att analysen av de faktorer som gjorde att reformprogrammet av förvaltningen av offentliga finanser inte kunde genomföras var otillräcklig och att en felaktig referensperiod användes vid bedömningen av resultaten av indikatorerna (se punkterna 44–46).

| 26. | Kommissionen noterar att i ett antal fall berodde de icke kvantifierbara felen på oklarheter i sådana finansieringsöverenskommelser som ingåtts före antagandet av de senaste riktlinjerna 2007. Nyare finansieringsöverenskommelser som utformats i enlighet med riktlinjerna från 2007 är dock tydligare. När det gäller betalningar som görs på grundval av nyare överenskommelser förväntas dock bedömningarna uppvisa färre oklarheter och fel. Dessutom verkar kommissionen för att göra sin personal mer medveten om vikten av en mer strukturerad och formaliserad metod för bedömning av budgetstödbetalningar.

  I februari 2009 såg kommissionen över kanalerna för budgetstödbetalningar i syfte att stärka den finansiella kontrollen i godkännandeprocessen. Detta förväntas leda till ytterligare förbättringar av betalningsbedömningarna och därmed även av efterlevnaden av de villkor som anges i finansieringsöverenskommelserna. |
| --- | --- |

26.

I februari 2009 såg kommissionen över kanalerna för budgetstödbetalningar i syfte att stärka den finansiella kontrollen i godkännandeprocessen. Detta förväntas leda till ytterligare förbättringar av betalningsbedömningarna och därmed även av efterlevnaden av de villkor som anges i finansieringsöverenskommelserna.

Den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör

| 27. | Vid sin granskning av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör för budgetåret 2008 bedömde revisionsrätten i vilken utsträckning dessa ger en rättvis bild (dvs. utan några betydande förvanskningar) av hur ändamålsenliga befintliga förfaranden är. Revisionsrätten granskade framför allt huruvida systemen för övervakning och kontroll genererar den säkerhet som krävs när det gäller transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- |

27.

Vid sin granskning av den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från EuropeAids generaldirektör för budgetåret 2008 bedömde revisionsrätten i vilken utsträckning dessa ger en rättvis bild (dvs. utan några betydande förvanskningar) av hur ändamålsenliga befintliga förfaranden är. Revisionsrätten granskade framför allt huruvida systemen för övervakning och kontroll genererar den säkerhet som krävs när det gäller transaktionernas korrekthet.

| 28. | Såsom anges i punkt 4 är EuropeAids uppdrag att genomföra merparten av de instrument för bistånd till tredjeland (21)som finansieras genom Europeiska gemenskapens allmänna budget och EUF. I den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen görs ingen skillnad på den allmänna budgeten och EUF-finansierade verksamheter, som uppvisar samma inneboende risker och som styrs av till stor del liknande genomförandearrangemang. Revisionsrättens iakttagelser om den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen samt systemen för övervakning och kontroll gäller därför, om inget annat anges, EuropeAids hela ansvarsområde. |
| --- | --- |

28.

Såsom anges i punkt 4 är EuropeAids uppdrag att genomföra merparten av de instrument för bistånd till tredjeland (21)som finansieras genom Europeiska gemenskapens allmänna budget och EUF. I den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen görs ingen skillnad på den allmänna budgeten och EUF-finansierade verksamheter, som uppvisar samma inneboende risker och som styrs av till stor del liknande genomförandearrangemang. Revisionsrättens iakttagelser om den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen samt systemen för övervakning och kontroll gäller därför, om inget annat anges, EuropeAids hela ansvarsområde.

| 29. | Den årliga verksamhetsrapporten stämmer överens med revisionsrättens iakttagelser om genomförandet och resultaten av befintliga system för övervakning och kontroll. I jämförelse med tidigare år noterar revisionsrätten att kvaliteten på den årliga verksamhetsrapporten har förbättrats avsevärt: den är bättre strukturerad, tydligare och mer informativ, framför allt tack vare att kvantitativa indikatorer används i större utsträckning. Slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle dock kunna vara tydligare. En nyckelindikator för den uppskattade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts skulle också ge generaldirektören en starkare grund för att avgöra huruvida denna inverkan fortfarande ligger under de fastställda väsentlighetskriterierna. |
| --- | --- |

29.

Den årliga verksamhetsrapporten stämmer överens med revisionsrättens iakttagelser om genomförandet och resultaten av befintliga system för övervakning och kontroll. I jämförelse med tidigare år noterar revisionsrätten att kvaliteten på den årliga verksamhetsrapporten har förbättrats avsevärt: den är bättre strukturerad, tydligare och mer informativ, framför allt tack vare att kvantitativa indikatorer används i större utsträckning. Slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle dock kunna vara tydligare. En nyckelindikator för den uppskattade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts skulle också ge generaldirektören en starkare grund för att avgöra huruvida denna inverkan fortfarande ligger under de fastställda väsentlighetskriterierna.

| 29. | Kommissionen erkänner att den som ett led i sitt arbete för att förbättra det övergripande interna kontrollsystemet behöver vidta ytterligare åtgärder för att utveckla strukturen på kontrollsystemen för externt bistånd och för att öka dessa systems bidrag till generaldirektörens revisionsförklaring. EuropeAid kommer av denna anledning att inleda en översyn av sin kontrollstrategi 2010 i anslutning till kommissionens arbete avseende godtagbar revisionsrisk. |
| --- | --- |

29.

| 30. | I den årliga verksamhetsrapporten beskrivs en svår personalsituation (22). Den stora andelen korttidsanställda vid EuropeAids huvudkontor och den personalomsättning som blir följden sägs leda till att det institutionella minnet går förlorat, vilket skulle få negativa effekter för kontinuiteten och synligheten i den operativa förvaltningen och för en effektiv användning av resurser. Delegationernas andel lediga tjänster beskrivs som orimligt stor och ökande. |
| --- | --- |

30.

I den årliga verksamhetsrapporten beskrivs en svår personalsituation (22). Den stora andelen korttidsanställda vid EuropeAids huvudkontor och den personalomsättning som blir följden sägs leda till att det institutionella minnet går förlorat, vilket skulle få negativa effekter för kontinuiteten och synligheten i den operativa förvaltningen och för en effektiv användning av resurser. Delegationernas andel lediga tjänster beskrivs som orimligt stor och ökande.

| 30. | Omsättningsproblemen sammanhänger med det faktum att kontraktsanställningar i Bryssel är begränsade i tiden till en treårsperiod. För att minska risken för att förlora det ”institutionella minnet” till följd av den höga personalomsättningen har EuropeAid vidtagit en rad åtgärder, nämligen avrapportering, obligatoriska följenoter i överensstämmelse med normerna för intern kontroll och fortlöpande handledning av kontraktsanställda från tjänstemännen vid delegationerna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | I årsrapporten om EUF för budgetåret 2007 rekommenderade revisionsrätten kommissionen att göra en granskning för att bedöma om EuropeAids huvudkontor och delegationerna hade tillräckligt med personal av rätt typ för att garantera kontrollernas kvalitet (23). Revisionsrätten rekommenderade också att en personalpolitik skulle utarbetas som bygger på en analys av de färdigheter och kunskaper som krävs för förvaltningen av budgetstöd med tanke på dess växande betydelse (24). |
| --- | --- |

31.

I årsrapporten om EUF för budgetåret 2007 rekommenderade revisionsrätten kommissionen att göra en granskning för att bedöma om EuropeAids huvudkontor och delegationerna hade tillräckligt med personal av rätt typ för att garantera kontrollernas kvalitet (23). Revisionsrätten rekommenderade också att en personalpolitik skulle utarbetas som bygger på en analys av de färdigheter och kunskaper som krävs för förvaltningen av budgetstöd med tanke på dess växande betydelse (24).

| 31. | I en situation där antalet tjänster vid kommissionen inte får öka fram till 2013 försöker EuropeAid lösa sina personalproblem på tre olika sätt, vilka beskrivs nedan. | Detaljerade behovsanalyser som grundar sig på bedömningar av arbetsbelastningen på årsbasis vid delegationernas operativa enheter, finansenheter samt kontrakts- och revisionsenheter. Urval och rekrytering av personal vars kvalifikationer och kunskaper motsvarar de faktiska behoven. Urvalskommittéerna ska ha en sammansättning som speglar alla relevanta geografiska och tematiska intressen. Ett omfattande utbildningsprogram som fyller delegationernas och huvudkontorets aktuella behov när det gäller förvaltning av det externa biståndet. |
| --- | --- | --- |

31.

Detaljerade behovsanalyser som grundar sig på bedömningar av arbetsbelastningen på årsbasis vid delegationernas operativa enheter, finansenheter samt kontrakts- och revisionsenheter. Urval och rekrytering av personal vars kvalifikationer och kunskaper motsvarar de faktiska behoven. Urvalskommittéerna ska ha en sammansättning som speglar alla relevanta geografiska och tematiska intressen. Ett omfattande utbildningsprogram som fyller delegationernas och huvudkontorets aktuella behov när det gäller förvaltning av det externa biståndet.

| | Sökande till tjänster med anknytning till budgetstöd testas och väljs ut på grundval av dokumenterad kunskap och kompetens på området budgetstöd. Utbildning i budgetstöd på fältet har ökat från sju tillgängliga kurser 2006 till 14 kurser 2007 och 24 kurser 2008. Denna utbildning ges utöver den utbildning som tillhandahålls vid huvudkontoret, där det genomsnittliga deltagandet från delegationerna uppgår till 40 %. Dessutom anordnas det årliga seminarier för personal som arbetar med budgetstöd. |
| --- | --- |

Sökande till tjänster med anknytning till budgetstöd testas och väljs ut på grundval av dokumenterad kunskap och kompetens på området budgetstöd. Utbildning i budgetstöd på fältet har ökat från sju tillgängliga kurser 2006 till 14 kurser 2007 och 24 kurser 2008. Denna utbildning ges utöver den utbildning som tillhandahålls vid huvudkontoret, där det genomsnittliga deltagandet från delegationerna uppgår till 40 %. Dessutom anordnas det årliga seminarier för personal som arbetar med budgetstöd.

| 32. | EuropeAids generaldirektör förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att befintliga kontrollförfaranden ger nödvändiga garantier om transaktionernas korrekthet, medan revisionsrättens revision visade på en väsentlig felnivå. Revisionsrätten konstaterade att man fortsatte att göra stora framsteg, men att effekten av vissa nya åtgärder ännu inte var fullt synliga 2008, och utformningen eller genomförandet av vissa kontroller kan bli bättre (se punkterna 33–43). En sammanfattning av resultaten av revisionsrättens uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen finns i
  bilaga 2
  . |
| --- | --- |

32.

EuropeAids generaldirektör förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att befintliga kontrollförfaranden ger nödvändiga garantier om transaktionernas korrekthet, medan revisionsrättens revision visade på en väsentlig felnivå. Revisionsrätten konstaterade att man fortsatte att göra stora framsteg, men att effekten av vissa nya åtgärder ännu inte var fullt synliga 2008, och utformningen eller genomförandet av vissa kontroller kan bli bättre (se punkterna 33–43). En sammanfattning av resultaten av revisionsrättens uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i revisionsförklaringen finns i
  bilaga 2
  .

| 32. | EuropeAid har utformat sina kontroller för att täcka hela livscykeln hos dess fleråriga projekt i syfte att göra det möjligt att förhindra, upptäcka och korrigera flertalet av de finansiella felen i samband med den vanliga kontrollprocessen. Kommissionens efterhandskontroller bekräftar, och sänker ytterligare, denna mycket låga nivå av kvarstående fel som ligger till grund för revisionsförklaringen från EuropeAids generaldirektör.

  Kommissionen godtar emellertid att de förbättringar av den övergripande kontrollstrukturen som nyligen genomförts inte hade fått full genomslagskraft under 2008 samt att det finns utrymme för ytterligare förbättringar. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen godtar emellertid att de förbättringar av den övergripande kontrollstrukturen som nyligen genomförts inte hade fått full genomslagskraft under 2008 samt att det finns utrymme för ytterligare förbättringar.

Systemens ändamålsenlighet

Utanordnarnas förhandskontroller

| 33. | Revisionsrätten bedömde att förhandskontrollerna var delvis ändamålsenliga för att upptäcka och korrigera fel, särskilt när det gällde beräkningen av fordringsbeloppen, tillgången till de styrkande handlingar som krävs och efterlevnaden av upphandlingsreglerna. Såsom anges i punkt 25 beror de fel som konstaterades i Angola på exceptionella omständigheter och gör inte att delegationens förhandskontrollsystem ifrågasätts. |
| --- | --- |

33.

Revisionsrätten bedömde att förhandskontrollerna var delvis ändamålsenliga för att upptäcka och korrigera fel, särskilt när det gällde beräkningen av fordringsbeloppen, tillgången till de styrkande handlingar som krävs och efterlevnaden av upphandlingsreglerna. Såsom anges i punkt 25 beror de fel som konstaterades i Angola på exceptionella omständigheter och gör inte att delegationens förhandskontrollsystem ifrågasätts.

Övervakning av genomförandeorganisationer

| 34. | Liksom tidigare år upptäcktes stora brister i genomförandeorganisationernas, tillsynsmännens och de nationella utanordnarnas ekonomiska rutiner och kontroller:






  a) | De främsta bristerna vid genomförandeorganisationerna var otillräckliga rutiner när det gällde styrkande handlingar och arkivering och redovisningssystem som inte garanterar att utgifterna bokförs och rapporteras korrekt. |
| --- | --- | --- |

34.

Liksom tidigare år upptäcktes stora brister i genomförandeorganisationernas, tillsynsmännens och de nationella utanordnarnas ekonomiska rutiner och kontroller:

a)

De främsta bristerna vid genomförandeorganisationerna var otillräckliga rutiner när det gällde styrkande handlingar och arkivering och redovisningssystem som inte garanterar att utgifterna bokförs och rapporteras korrekt.

| b) | Kvaliteten på tillsynsmännens kontroller av byggentreprenadkontrakt var otillräcklig i en del fall. |
| --- | --- |

b)

Kvaliteten på tillsynsmännens kontroller av byggentreprenadkontrakt var otillräcklig i en del fall.

| c) | Bristen på kapacitet eller egenansvar vid merparten av utanordnarnas avdelningar resulterar i att kontrollerna inte dokumenteras ordentligt och i att de inte är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

c)

Bristen på kapacitet eller egenansvar vid merparten av utanordnarnas avdelningar resulterar i att kontrollerna inte dokumenteras ordentligt och i att de inte är ändamålsenliga.

| 34. | Stödet till de organisationer som ansvarar för genomförandet av EUF-finansierade projekt är redan betydande och omfattar bland annat tryckta riktlinjer, en väl underhållen EuropeAid-webbplats för finansiering och kontrakt, utbildning på fältet och rådgivning på plats av delegationernas personal med ansvar för finansiering och kontrakt. I AVS-regionen erbjöds 150 dagar finansierings- och kontraktsutbildning på fältet och 20 utbildningar i revision under 2008 och denna utbildning följdes till 94 % av personal från de nationella utanordnarna och berörda fackministerier och av projektpersonal.







  a) | Kommissionen har utarbetat olika informations- och förvaltningsverktyg som huvudsakligen är avsedda för tekniska assistenter (särskild handbok) och icke-statliga organisationer (ett seminarium hölls den 23 och 24 mars 2009 med Concorde-gruppen om dessa frågor). Den fortsätter dessutom sitt arbete med att utveckla verktyg för ekonomisk förvaltning för biståndsmottagarnas bruk som den hoppas ska vara klar inom en snar framtid. |
| --- | --- | --- |

34.

a)

Kommissionen har utarbetat olika informations- och förvaltningsverktyg som huvudsakligen är avsedda för tekniska assistenter (särskild handbok) och icke-statliga organisationer (ett seminarium hölls den 23 och 24 mars 2009 med Concorde-gruppen om dessa frågor). Den fortsätter dessutom sitt arbete med att utveckla verktyg för ekonomisk förvaltning för biståndsmottagarnas bruk som den hoppas ska vara klar inom en snar framtid.

| b) | Kommissionen har fastställt specifika kravspecifikationer för den tekniska revisionen av infrastrukturen, vilka finns tillgängliga för delegationerna sedan 2009. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har fastställt specifika kravspecifikationer för den tekniska revisionen av infrastrukturen, vilka finns tillgängliga för delegationerna sedan 2009.

| c) | Ett nytt utbildningskontrakt undertecknades 2009 i syfte att garantera kontinuiteten i utbildningen för personalen hos de nationella utanordnarna. Ett stort antal program har inrättats till stöd för de nationella utanordnarna så att dessa kan öka sin kapacitet. |
| --- | --- |

c)

Ett nytt utbildningskontrakt undertecknades 2009 i syfte att garantera kontinuiteten i utbildningen för personalen hos de nationella utanordnarna. Ett stort antal program har inrättats till stöd för de nationella utanordnarna så att dessa kan öka sin kapacitet.

| 35. | Delegationerna var i allmänhet medvetna om dessa brister och satte begränsad tilltro till kontrollerna. De vidtog också lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de konstaterade bristerna, framför allt genom att kräva att obligatoriska revisioner och utgiftskontroller genomfördes innan projekten avslutades i ekonomiskt hänseende, genom att beställa tekniska revisioner av pågående byggentreprenadkontrakt och genom att ge tekniskt stöd för att stärka kapaciteten vid de nationella utanordnarnas avdelningar. År 2008 började dessutom EuropeAid arbeta med att ta fram bättre riktlinjer och kommunikationsverktyg för att åtgärda återkommande brister som konstaterats hos slutliga stödmottagare och genomförandeorganisationer. |
| --- | --- |

35.

Delegationerna var i allmänhet medvetna om dessa brister och satte begränsad tilltro till kontrollerna. De vidtog också lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de konstaterade bristerna, framför allt genom att kräva att obligatoriska revisioner och utgiftskontroller genomfördes innan projekten avslutades i ekonomiskt hänseende, genom att beställa tekniska revisioner av pågående byggentreprenadkontrakt och genom att ge tekniskt stöd för att stärka kapaciteten vid de nationella utanordnarnas avdelningar. År 2008 började dessutom EuropeAid arbeta med att ta fram bättre riktlinjer och kommunikationsverktyg för att åtgärda återkommande brister som konstaterats hos slutliga stödmottagare och genomförandeorganisationer.

| 35. | Kommissionen välkomnar att revisionsrätten värdesätter de åtgärder som delegationerna vidtagit för att avhjälpa de brister som konstaterats hos de nationella utanordnarna och insatserna till stöd för mottagare och genomförandeorganisationer. |
| --- | --- |

35.

Externa revisioner

| 36. | Redovisnings- och systemrevisioner av projekt innan de slutliga betalningarna görs är en central del av EuropeAids system för övervakning och kontroll (25). Trots att de nya direktiven ännu inte var helt operativa 2008, eftersom det var det första genomförandeåret, används de vid ungefär två tredjedelar av revisionerna och ett informationssystem för revisionsstyrning har införts (Cris Audit), vilket är viktiga steg framåt för att man ska kunna garantera en enhetligare rapportering från revisorer och en lämplig övervakning av revisionsverksamheten och analys av granskningsresultat (26). |
| --- | --- |

36.

Redovisnings- och systemrevisioner av projekt innan de slutliga betalningarna görs är en central del av EuropeAids system för övervakning och kontroll (25). Trots att de nya direktiven ännu inte var helt operativa 2008, eftersom det var det första genomförandeåret, används de vid ungefär två tredjedelar av revisionerna och ett informationssystem för revisionsstyrning har införts (Cris Audit), vilket är viktiga steg framåt för att man ska kunna garantera en enhetligare rapportering från revisorer och en lämplig övervakning av revisionsverksamheten och analys av granskningsresultat (26).

| 36. | Den utbredda användningen av standardiserade kravspecifikationer och Cris-revision (Cris Audit) kommer att bidra till en jämnare kvalitet i revisionerna och till stabilare revisionsresultat. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att delegationerna inte följde EuropeAids operativa riktlinjer konsekvent när de utarbetade sin årliga revisionsplan för 2008 och att det var oklart hur de riskbaserade revisionerna hade valts ut och därmed också i vilken utsträckning dessa bidrog till generaldirektörens säkerhet. Vid EuropeAid är man dock väl medveten om att det krävs förbättringar i detta avseende; den prioriterade norm för intern kontroll nr 6 ”Riskhantering” i sin årliga förvaltningsplan för 2008 och vidtog ett antal åtgärder, framför allt personalutbildning, för att se till att denna norm uppfylls på ett mer ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

37.

Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att delegationerna inte följde EuropeAids operativa riktlinjer konsekvent när de utarbetade sin årliga revisionsplan för 2008 och att det var oklart hur de riskbaserade revisionerna hade valts ut och därmed också i vilken utsträckning dessa bidrog till generaldirektörens säkerhet. Vid EuropeAid är man dock väl medveten om att det krävs förbättringar i detta avseende; den prioriterade norm för intern kontroll nr 6 ”Riskhantering” i sin årliga förvaltningsplan för 2008 och vidtog ett antal åtgärder, framför allt personalutbildning, för att se till att denna norm uppfylls på ett mer ändamålsenligt sätt.

| 37. | I syfte att åstadkomma konsekvens i delegationernas bidrag till sin årliga revisionsplan kommer ett harmoniserat format att vara obligatoriskt från och med 2010 års årliga revisionsplan. Riskanalysen medger en viss flexibilitet, eftersom det externa biståndet tillhandahålls i en komplex och föränderlig miljö. Vissa grundläggande principer som anges i metodbeskrivningen måste dock respekteras. Kommissionen anser att dessa revisioner kommer att leda till ökad öppenhet och konsekvens i de årliga revisionsplanerna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Genomförandegraden när det gällde de årliga revisionsplanerna var låg: 56 % av revisionerna i revisionsplanen för 2008 inleddes under året medan de andra sköts upp eller ibland ställdes in, och 67 % av revisionerna i revisionsplanen för 2007 hade avslutats vid utgången av 2008. Detta beror delvis på bristfällig planering av den årliga revisionsplanen, längden på revisionsprocessen och delegationernas begränsade kapacitet att anordna och följa upp revisioner. |
| --- | --- |

38.

Genomförandegraden när det gällde de årliga revisionsplanerna var låg: 56 % av revisionerna i revisionsplanen för 2008 inleddes under året medan de andra sköts upp eller ibland ställdes in, och 67 % av revisionerna i revisionsplanen för 2007 hade avslutats vid utgången av 2008. Detta beror delvis på bristfällig planering av den årliga revisionsplanen, längden på revisionsprocessen och delegationernas begränsade kapacitet att anordna och följa upp revisioner.

| 38. | Kommissionen önskar understryka att det gjorts stadiga framsteg när det gäller genomförandet av de årliga revisionsplanerna. Under 2008 slutfördes faktiskt 455 revisioner, dvs. en ökning med 35 % i förhållande till 2007 (337).

  Sedan juni 2008 har EuropeAids ledning regelbundet kontrollerat genomförandet av de årliga revisionsplanerna.


  EuropeAids huvudkontor kommer även i fortsättningen att bistå delegationerna för att hjälpa dem att förbättra sin revisionsplanering. När det gäller utarbetandet av de årliga revisionsplanerna för 2009 har delegationerna uppmanats att fästa särskild vikt vid vilka resurser som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

38.

Sedan juni 2008 har EuropeAids ledning regelbundet kontrollerat genomförandet av de årliga revisionsplanerna.

EuropeAids huvudkontor kommer även i fortsättningen att bistå delegationerna för att hjälpa dem att förbättra sin revisionsplanering. När det gäller utarbetandet av de årliga revisionsplanerna för 2009 har delegationerna uppmanats att fästa särskild vikt vid vilka resurser som finns tillgängliga.

| 39. | Trots upprepade påminnelser från EuropeAids huvudkontor var det många delegationer som inte registrerade uppgifter i Cris Audit i tid och på ett fullständigt sätt, vilket minskar nyttan med detta IT-system. I EuropeAids riktlinjer från november 2008 för revisionsansvariga försöker man åtgärda denna brist. |
| --- | --- |

39.

Trots upprepade påminnelser från EuropeAids huvudkontor var det många delegationer som inte registrerade uppgifter i Cris Audit i tid och på ett fullständigt sätt, vilket minskar nyttan med detta IT-system. I EuropeAids riktlinjer från november 2008 för revisionsansvariga försöker man åtgärda denna brist.

| 39. | Det blev obligatoriskt att använda Cris Audit från och med 2008. I stort sett har Cris Audit använts på ett korrekt sätt. Kommissionen erkänner dock att det måste göras framsteg när det gäller att registrera dokumentation i tid. |
| --- | --- |

39.

Övervakning som gjorts av EuropeAids huvudkontor

| 40. | Revisioner som görs på uppdrag av EuropeAids huvudkontor enligt ramkontraktsöverenskommelsen kvalitetsgranskas. EuropeAid analyserar också resultaten av dessa revisioner och följer upp återkommande iakttagelser på slutlig stödmottagar- och genomförandepartnernivå, såsom beskrivs i punkt 35. EuropeAid genomförde också en kvalitetsgranskning av ett urval revisioner som gjorts på uppdrag av delegationerna. Det har ännu inte gjorts någon övergripande analys av iakttagelserna och rekommendationerna i de revisioner som gjorts på uppdrag av delegationerna. |
| --- | --- |

40.

Revisioner som görs på uppdrag av EuropeAids huvudkontor enligt ramkontraktsöverenskommelsen kvalitetsgranskas. EuropeAid analyserar också resultaten av dessa revisioner och följer upp återkommande iakttagelser på slutlig stödmottagar- och genomförandepartnernivå, såsom beskrivs i punkt 35. EuropeAid genomförde också en kvalitetsgranskning av ett urval revisioner som gjorts på uppdrag av delegationerna. Det har ännu inte gjorts någon övergripande analys av iakttagelserna och rekommendationerna i de revisioner som gjorts på uppdrag av delegationerna.

| 40. | Från och med 2009 kommer EuropeAids huvudkontor att inrikta sin kvalitetskontroll på revisionsrapporter avseende uppdragstagare utanför ramkontraktsöverenskommelsen. Dessutom kommer det att bli enklare att analysera resultaten från revisorer utanför ramkontraktsöverenskommelsen tack vare en rad kommande förbättringar av Cris Audit. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Det är positivt att Cris Audit har införts. Vissa justeringar behöver fortfarande göras för att man ska kunna bedöma vilka utgifter som omfattas av revisionen och använda detta system för att sammanställa, analysera och följa upp granskningsresultat och rekommendationer på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

41.

Det är positivt att Cris Audit har införts. Vissa justeringar behöver fortfarande göras för att man ska kunna bedöma vilka utgifter som omfattas av revisionen och använda detta system för att sammanställa, analysera och följa upp granskningsresultat och rekommendationer på ett effektivare sätt.

| 41. | Cris Audits funktioner förbättras kontinuerligt för att göra det möjligt att dra största möjliga nytta av denna databas. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Under 2008 gjorde EuropeAids huvudkontor åtta kontrollbesök. Besöken var väl utformade och vid dem fastställdes relevanta rekommendationer som ska förbättra de granskade delegationernas internkontroll. |
| --- | --- |

42.

Under 2008 gjorde EuropeAids huvudkontor åtta kontrollbesök. Besöken var väl utformade och vid dem fastställdes relevanta rekommendationer som ska förbättra de granskade delegationernas internkontroll.

| 43. | Såsom angavs i revisionsrättens årsrapport om EUF för budgetår 2007 (27)är EuropeAids system för efterhandskontroll av transaktioner ett ändamålsenligt verktyg för identifiering av fel avseende regelefterlevnad som påverkar transaktionerna, men mindre ändamålsenligt när det gäller att identifiera fel som påverkar beloppet för betalningen. Revisionsrätten noterade att det ansvariga direktoratet under 2008 hade utökat omfattningen av dessa kontroller när det gällde EUF-transaktioner: det genomförde systematiska kontroller av ett urval handlingar som styrker de redovisade utgifterna och av att beräkningarna av prisjusteringar var riktiga. Vidare införde direktoratet en uppföljning var sjätte månad av åtgärder som delegationerna hade vidtagit som svar på de iakttagelser som kontrollerna hade lett till. Detta tillvägagångssätt kan troligen förbättra relevansen och ändamålsenligheten i efterhandskontrollerna av transaktioner både när det gäller granskningen av transaktionernas korrekthet och bedömningen av kvaliteten på de förhandskontroller som genomförs av utanordnarna. |
| --- | --- |

43.

Såsom angavs i revisionsrättens årsrapport om EUF för budgetår 2007 (27)är EuropeAids system för efterhandskontroll av transaktioner ett ändamålsenligt verktyg för identifiering av fel avseende regelefterlevnad som påverkar transaktionerna, men mindre ändamålsenligt när det gäller att identifiera fel som påverkar beloppet för betalningen. Revisionsrätten noterade att det ansvariga direktoratet under 2008 hade utökat omfattningen av dessa kontroller när det gällde EUF-transaktioner: det genomförde systematiska kontroller av ett urval handlingar som styrker de redovisade utgifterna och av att beräkningarna av prisjusteringar var riktiga. Vidare införde direktoratet en uppföljning var sjätte månad av åtgärder som delegationerna hade vidtagit som svar på de iakttagelser som kontrollerna hade lett till. Detta tillvägagångssätt kan troligen förbättra relevansen och ändamålsenligheten i efterhandskontrollerna av transaktioner både när det gäller granskningen av transaktionernas korrekthet och bedömningen av kvaliteten på de förhandskontroller som genomförs av utanordnarna.

| 43. | Vad gäller efterhandskontroller av transaktioner undersöker EuropeAid för närvarande om det är möjligt att använda de kontroller som genomförs av direktoratet med ansvar för AVS-länderna även för andra regioner. Detta måste dock ske med hänsyn tagen till prioriterade områden och tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

43.

Budgetstöd

| 44. | Enligt Cotonouavtalet ska budgetstöd beviljas om förvaltningen av offentliga medel sker på ett tillräckligt öppet, ansvarsfullt och effektivt sätt (28). Kommissionen tolkar detta villkor på ett dynamiskt sätt (29). Den anser att de brister som påverkar förvaltningen av de offentliga finanserna när finansieringsbeslutet fattas inte utgör ett hinder för att påbörja budgetstödprogrammet under förutsättning att det finns en vilja att reformera och reformerna i sig bedöms som tillfredsställande. Europaparlamentet har ifrågasatt kommissionens ”dynamiska tolkning” av urvalskriterierna för budgetstöd och menar att budgetstöd endast bör användas i länder som redan uppfyller miniminormerna för trovärdig förvaltning av de offentliga finanserna (30). |
| --- | --- |

44.

Enligt Cotonouavtalet ska budgetstöd beviljas om förvaltningen av offentliga medel sker på ett tillräckligt öppet, ansvarsfullt och effektivt sätt (28). Kommissionen tolkar detta villkor på ett dynamiskt sätt (29). Den anser att de brister som påverkar förvaltningen av de offentliga finanserna när finansieringsbeslutet fattas inte utgör ett hinder för att påbörja budgetstödprogrammet under förutsättning att det finns en vilja att reformera och reformerna i sig bedöms som tillfredsställande. Europaparlamentet har ifrågasatt kommissionens ”dynamiska tolkning” av urvalskriterierna för budgetstöd och menar att budgetstöd endast bör användas i länder som redan uppfyller miniminormerna för trovärdig förvaltning av de offentliga finanserna (30).

| 44. | Kommissionen har utförligt motiverat sitt sätt att bedöma berättigande till budgetstöd till följd av de ståndpunkter som intagits av revisionsrätten och Europaparlamentet. Kommissionen redogör i detalj för sin ståndpunkt i en skrivelse av den 9 januari 2009 från kommissionsledamoten Louis Michel till revisionsrätten, med kopia till Europaparlamentet. I denna skrivelse understryks det att kommissionens ståndpunkt ligger i linje med andra viktiga givares inställning (t.ex. Internationella valutafonden och Världsbanken). Samtidigt noteras det att ett krav på uppfyllande av miniminormerna inte vore förenligt med vare sig OECD:s riktlinjer om stöd till reform av förvaltningen av de offentliga finanserna eller Paris- och Accraprinciperna om biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | I sina årsrapporter om EUF för budgetåren 2006 (31)och 2007 (32)rekommenderade revisionsrätten att efterlevnaden av Cotonouavtalet bör bedömas utifrån grundläggande krav. Kommissionen godtog inte denna rekommendation eftersom den anser att det är olämpligt att fastställa gemensamma minimistandarder som ska tillämpas på ett enhetligt sätt i alla länder. Såsom Europaparlamentet påpekade i sitt betänkande om ansvarsfrihet för budgetåret 2007 (33)ger detta förhållningssätt kommissionen stort utrymme för egen bedömning som måste uppvägas av en lika stor insyn. Såsom revisionsrätten påpekade i särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna (34)kräver detta att bedömningen av uppfyllandet av villkoren i Cotonouavtalet visas på ett strukturerat och formaliserat sätt. |
| --- | --- |

45.

I sina årsrapporter om EUF för budgetåren 2006 (31)och 2007 (32)rekommenderade revisionsrätten att efterlevnaden av Cotonouavtalet bör bedömas utifrån grundläggande krav. Kommissionen godtog inte denna rekommendation eftersom den anser att det är olämpligt att fastställa gemensamma minimistandarder som ska tillämpas på ett enhetligt sätt i alla länder. Såsom Europaparlamentet påpekade i sitt betänkande om ansvarsfrihet för budgetåret 2007 (33)ger detta förhållningssätt kommissionen stort utrymme för egen bedömning som måste uppvägas av en lika stor insyn. Såsom revisionsrätten påpekade i särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna (34)kräver detta att bedömningen av uppfyllandet av villkoren i Cotonouavtalet visas på ett strukturerat och formaliserat sätt.

| 45. | Kommissionen har förståelse för och godtar kravet på ökad insyn i hanteringen av budgetstöd. I detta sammanhang erbjuder sig kommissionen att i framtiden ge mer utrymme åt budgetstödsfrågor i årsrapporterna om genomförandet av Europeiska gemenskapens utvecklings- och biståndspolitik.

  Kommissionen håller med om att man kan åstadkomma en förbättring genom att införa en mer strukturerad och formaliserad metod för bedömning av berättigande till budgetstöd, i överensstämmelse med Cotonouavtalet. Kommissionen håller därför på att ytterligare bearbeta sina riktlinjer om budgetstöd så att en sådan metod blir möjlig. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen håller med om att man kan åstadkomma en förbättring genom att införa en mer strukturerad och formaliserad metod för bedömning av berättigande till budgetstöd, i överensstämmelse med Cotonouavtalet. Kommissionen håller därför på att ytterligare bearbeta sina riktlinjer om budgetstöd så att en sådan metod blir möjlig.

| 46. | Såsom påpekades i revisionsrättens årsrapport om EUF för budgetåret 2007 (35)är finansieringsöverenskommelserna för budgetstödprogram som finansieras enligt nionde EUF ofta ofullständiga eller otydliga och ger därför inte en tillräckligt tydlig ram för att man ska kunna genomföra en sådan strukturerad och formaliserad bedömning. Under 2008 noterade revisionsrätten en stor förbättring av finansieringsöverenskommelserna för budgetstödprogram som finansieras enligt tionde EUF. I vissa fall kan ytterligare förbättringar göras när det gäller att fastställa både vilka prioriterade åtgärder i fråga om förvaltning av de offentliga finanserna som ska genomföras av mottagarlandet och vilka informationskällor som ska användas vid kontrollen av att de överenskomna villkoren har uppfyllts. |
| --- | --- |

46.

Såsom påpekades i revisionsrättens årsrapport om EUF för budgetåret 2007 (35)är finansieringsöverenskommelserna för budgetstödprogram som finansieras enligt nionde EUF ofta ofullständiga eller otydliga och ger därför inte en tillräckligt tydlig ram för att man ska kunna genomföra en sådan strukturerad och formaliserad bedömning. Under 2008 noterade revisionsrätten en stor förbättring av finansieringsöverenskommelserna för budgetstödprogram som finansieras enligt tionde EUF. I vissa fall kan ytterligare förbättringar göras när det gäller att fastställa både vilka prioriterade åtgärder i fråga om förvaltning av de offentliga finanserna som ska genomföras av mottagarlandet och vilka informationskällor som ska användas vid kontrollen av att de överenskomna villkoren har uppfyllts.

| 46. | Kommissionen välkomnar att revisionsrätten noterat de förbättringar i tydlighet som gjorts när det gäller de senaste finansieringsöverenskommelserna. Kommissionen erkänner dessutom att det finns utrymme för ytterligare förbättringar och håller därför på att bearbeta sina riktlinjer för att avhjälpa de brister som påpekats av revisionsrätten med hänsyn till formuleringen av tydliga förväntningar när det gäller reform av förvaltningen av de offentliga finanserna och övervakningen av de framsteg som görs på detta område. |
| --- | --- |

46.

Intern revision

| 47. | Internrevisionsfunktionen fungerade ändamålsenligt och i enlighet med dess främsta mål att ge generaldirektören säkerhet om att processerna för riskhantering, kontroll och intern styrning vid EuropeAid är ändamålsenliga och effektiva. Enligt internrevisionsfunktionens uppfattning tyder resultaten av arbetet under 2008 på att det inte finns några större systembrister som kan försämra funktionen hos interkontrollsystemet som helhet. Revisionsrätten vill uppmärksamma det faktum att internrevisionsfunktionen vid sin revision inte lyckades uppnå fullständig säkerhet om Cris–EUF-systemets förmåga att producera tillförlitliga och riktiga operativa uppgifter från och med januari 2009. |
| --- | --- |

47.

Internrevisionsfunktionen fungerade ändamålsenligt och i enlighet med dess främsta mål att ge generaldirektören säkerhet om att processerna för riskhantering, kontroll och intern styrning vid EuropeAid är ändamålsenliga och effektiva. Enligt internrevisionsfunktionens uppfattning tyder resultaten av arbetet under 2008 på att det inte finns några större systembrister som kan försämra funktionen hos interkontrollsystemet som helhet. Revisionsrätten vill uppmärksamma det faktum att internrevisionsfunktionen vid sin revision inte lyckades uppnå fullständig säkerhet om Cris–EUF-systemets förmåga att producera tillförlitliga och riktiga operativa uppgifter från och med januari 2009.

| 47. | När internrevisionsfunktionen genomförde sin revision var Cris-systemet fortfarande under utveckling. Alla nödvändiga åtgärder har dock vidtagits för att systemet ska kunna tas i bruk i början av 2009. Migrationen till det nya Cris/Abac-systemet genomfördes enligt tidsplanen och en normal drift inleddes i början av 2009. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommissionens tjänst för internrevision genomförde en gemensam revision med internrevisionsfunktionen av förfarandena för ekonomisk förvaltning vid det direktorat som ansvarade för AVS-länderna när det gällde dess delegerade delegationer och en annan revision av betalningskrav (36). Granskningsresultaten stämmer överens med revisionsrättens resultat när det gäller förvaltningen av bankgarantier (se punkt 24), användningen av Cris Audit (se punkt 39) och den centraliserade uppföljning av revisioner som görs på uppdrag av delegationerna (se punkt 40). |
| --- | --- |

48.

Kommissionens tjänst för internrevision genomförde en gemensam revision med internrevisionsfunktionen av förfarandena för ekonomisk förvaltning vid det direktorat som ansvarade för AVS-länderna när det gällde dess delegerade delegationer och en annan revision av betalningskrav (36). Granskningsresultaten stämmer överens med revisionsrättens resultat när det gäller förvaltningen av bankgarantier (se punkt 24), användningen av Cris Audit (se punkt 39) och den centraliserade uppföljning av revisioner som görs på uppdrag av delegationerna (se punkt 40).

| 49. | Tjänsten för internrevision genomförde en uppföljningsrevision av genomförandet av det finansiella och administrativa ramavtalet (37). Den drog slutsatsen att kontrollmiljön bör stärkas både på partner- och projektnivå, framför allt genom att samordningen och kommunikationen med FN-organ i kontroll- och säkerhetsfrågor förbättras. |
| --- | --- |

49.

Tjänsten för internrevision genomförde en uppföljningsrevision av genomförandet av det finansiella och administrativa ramavtalet (37). Den drog slutsatsen att kontrollmiljön bör stärkas både på partner- och projektnivå, framför allt genom att samordningen och kommunikationen med FN-organ i kontroll- och säkerhetsfrågor förbättras.

| 49. | I rapporten noteras det att det gjorts framsteg i genomförandet när det gäller flertalet av rekommendationerna. Kontrollfrågan diskuterades vid det sjätte Fafa-mötet (det finansiella och administrativa ramavtalet mellan EG och FN) i Bryssel i april 2009. Kravspecifikationerna används konsekvent av kommissionen vid kontrollbesöken hos FN-partner. |
| --- | --- |

49.

Slutsatser och rekommendationer

| 50. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att räkenskaperna för EUF för det budgetår som slutade den 31 december 2008 i allt väsenligt ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit. Revisionsrätten vill uppmärksamma iakttagelsen i punkt 15 om avsättningen för uppkomna kostnader. |
| --- | --- |

50.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att räkenskaperna för EUF för det budgetår som slutade den 31 december 2008 i allt väsenligt ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit. Revisionsrätten vill uppmärksamma iakttagelsen i punkt 15 om avsättningen för uppkomna kostnader.

| 51. | Med hänsyn till de omständigheter som beskrivs i punkt 21 kunde revisionsrätten inte granska 10 utvalda betalningar som gjorts till vissa internationella organisationer fullt ut. Därför kan revisionsrätten inte uttala sig om korrektheten i utgifter som uppgår till 190 miljoner euro, det vill säga 6,7 % av utgifterna för året. |
| --- | --- |

51.

Med hänsyn till de omständigheter som beskrivs i punkt 21 kunde revisionsrätten inte granska 10 utvalda betalningar som gjorts till vissa internationella organisationer fullt ut. Därför kan revisionsrätten inte uttala sig om korrektheten i utgifter som uppgår till 190 miljoner euro, det vill säga 6,7 % av utgifterna för året.

| 52. | Med förbehåll för den begränsning som beskrivs i föregående punkt och på grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser när det gäller det budgetår som slutade den 31 december 2008: |
| --- | --- |

52.

Med förbehåll för den begränsning som beskrivs i föregående punkt och på grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser när det gäller det budgetår som slutade den 31 december 2008:

52.

| a) | EUF:s inkomster och åtaganden innehöll inga väsentliga fel. |
| --- | --- |

a)

EUF:s inkomster och åtaganden innehöll inga väsentliga fel.

| b) | EUF:s betalningar innehöll väsentliga fel. Den mest sannolika felprocenten ligger på mellan 2 och 5 %. |
| --- | --- |

b)

EUF:s betalningar innehöll väsentliga fel. Den mest sannolika felprocenten ligger på mellan 2 och 5 %.

| b) | Kommissionen ber att få påpeka att det faktum att en delegation bedrev sin verksamhet i ett land som just genomgått en konflikt inverkade mycket starkt på den totala felprocenten. |
| --- | --- |

b)

| 53. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att EuropeAids system för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta. I
  del 2 i bilaga 1
  finns en översikt över revisionsrättens bedömning av EuropeAids system för övervakning och kontroll (38). |
| --- | --- |

53.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att EuropeAids system för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att betalningarna är korrekta. I
  del 2 i bilaga 1
  finns en översikt över revisionsrättens bedömning av EuropeAids system för övervakning och kontroll (38).

| 54. | Under 2008 fortsatte EuropeAid att göra stora förbättringar av sina system för övervakning och kontroll. Den började använda nya direktiv för revisioner och införde ett informationssystem för revisionsstyrning, Cris Audit, som bör förbättra EuropeAids förmåga att planera och övervaka revisioner och även att analysera och följa upp granskningsresultat och rekommendationer. Den årliga verksamhetsrapporten är bättre strukturerad, tydligare och mer informativ, särskilt tack vare att kvantitativa indikatorer används i större utsträckning. Slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle dock kunna vara tydligare och en nyckelindikator borde tas fram för den uppskattade ekonomiska inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts. |
| --- | --- |

54.

Under 2008 fortsatte EuropeAid att göra stora förbättringar av sina system för övervakning och kontroll. Den började använda nya direktiv för revisioner och införde ett informationssystem för revisionsstyrning, Cris Audit, som bör förbättra EuropeAids förmåga att planera och övervaka revisioner och även att analysera och följa upp granskningsresultat och rekommendationer. Den årliga verksamhetsrapporten är bättre strukturerad, tydligare och mer informativ, särskilt tack vare att kvantitativa indikatorer används i större utsträckning. Slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle dock kunna vara tydligare och en nyckelindikator borde tas fram för den uppskattade ekonomiska inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts.

| 54. | Kommissionen erkänner att den som ett led i sitt arbete för att förbättra det övergripande interna kontrollsystemet behöver vidta ytterligare åtgärder för att utveckla strukturen på kontrollsystemen för externt bistånd och för att öka dessa systems bidrag till generaldirektörens revisionsförklaring. EuropeAid kommer av denna anledning att inleda en översyn av sin kontrollstrategi 2010 i anslutning till kommissionens arbete avseende godtagbar revisionsrisk. |
| --- | --- |

54.

| 55. | EuropeAid har infört en omfattande kontrollstrategi och fortsätter sina ansträngningar för att garantera att kontrollerna genomförs på ett effektivare och mer ändamålsenligt sätt. Följande rekommendationer bör beaktas i detta sammanhang: |
| --- | --- |

55.

EuropeAid har infört en omfattande kontrollstrategi och fortsätter sina ansträngningar för att garantera att kontrollerna genomförs på ett effektivare och mer ändamålsenligt sätt. Följande rekommendationer bör beaktas i detta sammanhang:

55.

| a) | Förhandskontrollerna bör förbättras genom att man i större utsträckning inriktar dem på de största riskerna. |
| --- | --- |

a)

Förhandskontrollerna bör förbättras genom att man i större utsträckning inriktar dem på de största riskerna.

| a) | Förhandskontroller av varje enskild transaktion innan den godkänns är det huvudsakliga sättet att åstadkomma säkerhet när det gäller transaktionernas korrekthet. Förhandskontroller är viktiga, eftersom de förhindrar fel och minskar behovet av korrigerande åtgärder i efterhand. Vid dessa kontroller tas det hänsyn till risknivån. EuropeAid har genomfört ett antal åtgärder, särskilt på utbildningsområdet, för att bättre kunna beakta återkommande risker. |
| --- | --- |

a)

| b) | Årliga revisionsplaner bör utarbetas på grundval av en mer strukturerad riskanalys och en mer realistisk bedömning av tillgängliga resurser för detta ändamål. |
| --- | --- |

b)

Årliga revisionsplaner bör utarbetas på grundval av en mer strukturerad riskanalys och en mer realistisk bedömning av tillgängliga resurser för detta ändamål.

| b) | Den riskanalys som ska genomföras i samband med utarbetandet av de årliga revisionsplanerna medger en viss flexibilitet, eftersom det externa biståndet tillhandahålls i en komplex och föränderlig miljö. Vissa grundläggande principer som anges i metodbeskrivningen måste dock respekteras.

  När det gäller utarbetandet av de årliga revisionsplanerna för 2009 har delegationerna uppmanats att fästa särskild vikt vid vilka resurser som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

b)

När det gäller utarbetandet av de årliga revisionsplanerna för 2009 har delegationerna uppmanats att fästa särskild vikt vid vilka resurser som finns tillgängliga.

| c) | Genomförandet av de årliga revisionsplanerna bör övervakas noggrant under hela året så att betydande avvikelser kan upptäckas och korrigerande åtgärder vidtas i tid. |
| --- | --- |

c)

Genomförandet av de årliga revisionsplanerna bör övervakas noggrant under hela året så att betydande avvikelser kan upptäckas och korrigerande åtgärder vidtas i tid.

| c) | Genomförandet av de årliga revisionsplanerna kontrolleras regelbundet och redovisas vid ledningsmöten sedan juni 2008. Genom att genomförandet redovisas uppdelat på geografiskt område och huvudkontor/delegation blir det möjligt att vidta lämpliga korrigeringsåtgärder. |
| --- | --- |

c)

| d) | Funktionerna hos Cris Audit bör utvecklas så att övervakningen av revisionsverksamheter blir effektivare och mer ändamålsenlig och även analysen och uppföljningen av granskningsresultat och rekommendationer. |
| --- | --- |

d)

Funktionerna hos Cris Audit bör utvecklas så att övervakningen av revisionsverksamheter blir effektivare och mer ändamålsenlig och även analysen och uppföljningen av granskningsresultat och rekommendationer.

| d) | Cris Audit förbättras regelbundet.

  Till exempel har varje revision som inletts i Cris sedan början av 2009 automatiskt fått ett Cris Audit-nummer, vilket avslutar registreringsprocessen i Cris Audit.


  Det planeras ytterligare förbättringar under de kommande månaderna, t.ex. en mer precis registrering av revisionsresultat och icke stödberättigade utgifter. |
| --- | --- |

d)

Till exempel har varje revision som inletts i Cris sedan början av 2009 automatiskt fått ett Cris Audit-nummer, vilket avslutar registreringsprocessen i Cris Audit.

Det planeras ytterligare förbättringar under de kommande månaderna, t.ex. en mer precis registrering av revisionsresultat och icke stödberättigade utgifter.

| e) | EuropeAid bör se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris Audit på ett fullständigt sätt och i tid. |
| --- | --- |

e)

EuropeAid bör se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris Audit på ett fullständigt sätt och i tid.

| e) | I början av 2008 sände generaldirektören en instruktion till berörda avdelningar (huvudkontoret och delegationerna) att föra in alla revisioner i Cris Audit. Genomförandet av detta övervakades under 2009 och ansvariga enheter har regelbundet påmint de revisionsansvariga om denna uppgift. |
| --- | --- |

e)

| f) | Mot bakgrund av resultaten av den metod som det direktorat som ansvarar för AVS-länderna använder bör EuropeAid göra en översyn av systemet för efterhandskontroll av transaktioner för att bedöma om det finns behov av att utöka omfattningen av sådana kontroller och om detta är genomförbart. |
| --- | --- |

f)

Mot bakgrund av resultaten av den metod som det direktorat som ansvarar för AVS-länderna använder bör EuropeAid göra en översyn av systemet för efterhandskontroll av transaktioner för att bedöma om det finns behov av att utöka omfattningen av sådana kontroller och om detta är genomförbart.

| f) | Vad gäller efterhandskontroller av transaktioner undersöker EuropeAid för närvarande om det är möjligt att använda de kontroller som genomförs av direktoratet med ansvar för AVS-länderna även i andra direktorat. Detta måste dock ske med hänsyn tagen till prioriterade områden och tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

f)

| 56. | När det gäller budgetstöd rekommenderar revisionsrätten att EuropeAid |
| --- | --- |

56.

När det gäller budgetstöd rekommenderar revisionsrätten att EuropeAid

56.

| a) | fortsätter sina ansträngningar att underbygga besluten om berättigande till budgetstöd och för att på ett strukturerat och formaliserat sätt visa att mottagarlandet har ett relevant reformprogram som ska åtgärda alla större brister inom en överskådlig framtid och att landet åtar sig att genomföra det, |
| --- | --- |

a)

fortsätter sina ansträngningar att underbygga besluten om berättigande till budgetstöd och för att på ett strukturerat och formaliserat sätt visa att mottagarlandet har ett relevant reformprogram som ska åtgärda alla större brister inom en överskådlig framtid och att landet åtar sig att genomföra det,

| a) | Kommissionen instämmer i detta och håller på att se över sina riktlinjer i syfte att avhjälpa denna brist. Detta arbete förväntas vara klart i slutet av 2009. Kommissionen avser även att öka insynen i sitt budgetstöd ytterligare genom att förbättra rapporteringen. |
| --- | --- |

a)

| b) | ser till att alla kommande finansieringsöverenskommelser ger en heltäckande och tydlig grund för bedömningen av att betalningsvillkoren uppfylls. |
| --- | --- |

b)

ser till att alla kommande finansieringsöverenskommelser ger en heltäckande och tydlig grund för bedömningen av att betalningsvillkoren uppfylls.

| b) | Kommissionen håller på att se över sina riktlinjer i syfte att avhjälpa denna brist. Detta arbete förväntas vara klart i slutet av 2009. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Den första konventionen (Yaoundé I) är från 1964. Det senaste avtalet (Cotonou) undertecknades den 23 juni 2000 och reviderades den 25 juni 2005.

(2)  Se artiklarna 118, 125 och 134 i förordningen av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 78, 19.3.2008). I sitt yttrande nr 9/2007 över förslaget till denna budgetförordning (EUT C 23, 28.1.2008) betonade revisionsrätten att dessa bestämmelser medför att räckvidden av Europaparlamentets befogenhet att bevilja ansvarsfrihet minskar.

(3)  Ett trepartsavtal mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 134 i förordningen av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden, som nämns ovan) reglerar revisionsrättens granskning av denna verksamhet.

(4)  Artiklarna 21–29 i förordningen med budgetförordning för tionde EUF.

(5)  Artikel 35 i bilaga IV till Cotonouavtalet.

(6)  Se kapitel 8 i revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2008.

(7)  Motsvarande 0,6 % av betalningarna 2008.

(8)  Kommissionens beslut PE/2008/4803, 29.8.2008.

(9)  Artiklarna 118 och 124.

(10)  De konsoliderade årsredovisningarna omfattar balansräkningen, resultaträkningen, tabellen över kassaflöden och förteckning över Europeiska utvecklingsfondens fordringar. Årsredovisningar och information från EIB ingår inte i denna revisionsförklaring (se fotnot 11).

(11)  I enlighet med artiklarna 1 och 103.3 i budgetförordningen för nionde EUF och artiklarna 2, 3, 4 och 125.3 i budgetförordningen för tionde EUF innebär detta att revisionsförklaringen inte omfattar den del av nionde EUF:s medel som förvaltas av EIB och under dennas ansvar.

(12)  Vid kommissionen omfattar ledningen institutionens ledamöter, utanordnare genom delegering eller vidaredelegering, räkenskapsförare och chefer vid ekonomi-, revisions- och kontrollenheter. I mottagarländerna omfattar ledningen nationella utanordnare, räkenskapsförare, utbetalande organ och chefer vid genomförandeorganen.

(13)  De redovisningsregler som EUF:s räkenskapsförare har antagit baseras på International Public Sector Accounting Standards (IPSAS, redovisningsstandarder för offentliga sektorn) som ges ut av International Federation of Accountants (IFAC, internationella revisorsförbundet) eller, när sådana inte finns, på International Accounting Standards (IAS, internationellt accepterade redovisningsnormer)/International Financial Reporting Standards (IFRS, internationella redovisningsstandarder) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB, internationell organisation). I enlighet med budgetförordningen upprättas de konsoliderade årsredovisningarna för budgetåret 2008 på grundval av de redovisningsregler som har antagits av EUF:s räkenskapsförare. Dessa redovisningsregler är baserade på principerna för periodiserad redovisning och har anpassats till de särskilda förhållanden som råder inom gemenskaperna. De konsoliderade rapporterna om genomförandet av EUF baseras däremot fortfarande i första hand på in- och utbetalningar.

(14)  Se artikel 122 i förordningen av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde EUF: Årsredovisningarna ska innehålla en balansräkning, ett uttalande om det ekonomiska resultatet och en tabell över kassaflöden samt en tabell över EUF:s fordringar.

(15)  Se artikel 123 i budgetförordningen av den 18 februari 2008 för tionde EUF: Rapporterna om det finansiella genomförandet ska innehålla förteckningar över anslagsposter, åtaganden och betalningar.

(16)  För enkelhetens skull använder vi termen ”korrekthet” i hela rapporten när vi avser ”de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet”.

(17)  Punkt 17.

(18)  Afrikanska unionen, Världsbanken och Världshälsoorganisationen.

(19)  Världshälsoorganisationen.

(20)  Revisionsrätten har fastställt väsentlighetströskeln till 2 %.

(21)  Förutom föranslutningsstöd, stöd till Västra Balkan, humanitärt bistånd, makroekonomiskt stöd, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och mekanismen för akuta ingripanden.

(22)  Sidan 43.

(23)  Punkt 55 b.

(24)  Punkt 56 f.

(25)  Revisionerna omfattade både revisioner avseende säkerhet och andra typer av uppdrag, särskilt kontroller av överensstämmelse (”fyra pelare”) av internationella organisationers redovisning, internkontroll, revision och upphandlingsförfaranden i förhållande till internationellt vedertagna normer samt efterföljande kontrollbesök.

(26)  Förbättringar på senare tid som ska träda i kraft från och med 2009 är att planeringsprocessen för den årliga revisionsplanen har ändrats och att nya riktlinjer för revisionsansvariga utfärdades i november 2008.

(27)  Punkt 46.

(28)  Artikel 61.2 a.

(29)  Se punkterna 28 och 29 i särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna (EUT C 249, 7.10.2005).

(30)  Punkt 32 i Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF för budgetåret 2006 (EUT L 88, 31.3.2009).

(31)  Punkt 55 (EUT C 259, 31.10.2007).

(32)  Punkt 56 a (EUT C 286, 10.11.2008).

(33)  Punkterna 46 och 47 i Europaparlamentets resolution av den 23 april 2009 med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för sjunde, åttonde och nionde EUF för budgetåret för budgetåret 2007.

(34)  Punkt 85.

(35)  Punkt 27.

(36)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Årsrapport avsedd för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om internrevisioner genomförda under 2008 (KOM(2009) 419 slutlig, 5.8.2009).

(37)  Finansiellt och administrativt ramavtal (Fafa).

(38)  Se kapitel 8 om bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning i revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2008 för en bedömning av systemen för övervakning och kontroll vid Echo.

(39)  Ursprungliga anslag till sjätte, sjunde, åttonde, nionde och tionde EUF, räntor, övriga medel och medel som förts över från tidigare EUF.

(40)  I procent av medel.

(41)  Dessa siffror omfattar inte ett belopp på 9 818 miljoner euro inom sjunde EUF som avslutades under året.

Källa: Revisionsrätten, med utgångspunkt i EUF:s rapporter om det finansiella genomförandet och EUF:s årsredovisning per den 31 december 2008.

---

BILAGA 1

DEL 1:   BESKRIVNING AV DEN URVALSBASERADE TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

1.1 —   Urvalets storlek

| År | Antal granskade åtaganden | Antal granskade betalningar |
| --- | --- | --- |
| 2008 | 45 | 170 |
| 2007 | 60 | 148 |

År

Antal granskade åtaganden

Antal granskade betalningar

2008

45

170

2007

60

148

1.2 —   Urvalets struktur

| Antal granskade transaktioner | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekt | Budgetstöd | TOTALT |
| Åtaganden |
| Övergripande åtaganden | 33 % | 22 % | 56 % | 50 % |
| Enskilda rättsliga åtaganden | 44 % | 0 % | 44 % | 50 % |
| Totalt | 78 % | 22 % | 100 % | 100 % |
| Betalningar |
| Förskott | 24 % | 0 % | 24 % | 0 % |
| Slutbetalningar/mellanliggande betalningar | 65 % | 12 % | 76 % | 100 % |
| Totalt | 88 % | 12 % | 100 % | 100 % |

Antal granskade transaktioner

2008

2007

Projekt

Budgetstöd

TOTALT

Åtaganden

Övergripande åtaganden

33 %

22 %

56 %

50 %

Enskilda rättsliga åtaganden

44 %

0 %

44 %

50 %

Totalt

78 %

22 %

100 %

100 %

Betalningar

Förskott

24 %

0 %

24 %

0 %

Slutbetalningar/mellanliggande betalningar

65 %

12 %

76 %

100 %

Totalt

88 %

12 %

100 %

100 %

1.3 —   Felfrekvens och beräknad inverkan av felen i urvalet av mellanliggande betalningar/slutbetalningar

| Fel | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekt | Budgetstöd | TOTALT |
| Felfrekvens: | 25 % | {27} | 40 % | {8} | 27 % | {35} | 37 % | {55} |
| Kvantifierbara fel: | 38 % | {15} | 9 % | {1} | 31 % | {16} | 53 % | {31} |
| Inverkan av kvantifierbara fel:

  Mest sannolik felprocen (1) | Mellan 2 % och 5 % | Under 2 % | Mellan 2 % och 5 % | Mellan 2 % och 5 % |

Fel

2008

2007

Projekt

Budgetstöd

TOTALT

Felfrekvens:

25 %

{27}

40 %

{8}

27 %

{35}

37 %

{55}

Kvantifierbara fel:

38 %

{15}

9 %

{1}

31 %

{16}

53 %

{31}

Inverkan av kvantifierbara fel:

Mest sannolik felprocen (1)

Mellan 2 % och 5 %

Under 2 %

Mellan 2 % och 5 %

Mellan 2 % och 5 %

1.4 —   Feltyper i urvalet av slutbetalningar/mellanliggande betalningar

| Feltyper | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Projekt | Budgetstöd | TOTALT |
| Kvantifierbara fel |
| Stödberättigande | 47 % | 0 % | 44 % | 68 % |
| Inträffande | 47 % | 0 % | 44 % | 23 % |
| Riktighet | 7 % | 100 % | 13 % | 10 % |
| Totalt | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |
| Icke kvantifierbara fel |
| Icke kvantifierbara fel som kan ha en ekonomisk inverkan | 20 % | 60 % | 31 % | 79 % |
| Icke kvantifierbara fel där den ekonomiska inverkan är omöjlig att kvantifiera | 32 % | 40 % | 34 % | 0 % |
| Icke kvantifierbara fel utan någon ekonomisk inverkan | 48 % | 0 % | 34 % | 21 % |
| Totalt | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Feltyper

2008

2007

Projekt

Budgetstöd

TOTALT

Kvantifierbara fel

Stödberättigande

47 %

0 %

44 %

68 %

Inträffande

47 %

0 %

44 %

23 %

Riktighet

7 %

100 %

13 %

10 %

Totalt

100 %

100 %

100 %

100 %

Icke kvantifierbara fel

Icke kvantifierbara fel som kan ha en ekonomisk inverkan

20 %

60 %

31 %

79 %

Icke kvantifierbara fel där den ekonomiska inverkan är omöjlig att kvantifiera

32 %

40 %

34 %

0 %

Icke kvantifierbara fel utan någon ekonomisk inverkan

48 %

0 %

34 %

21 %

Totalt

100 %

100 %

100 %

100 %

DEL 2:   BEDÖMNING AV UTVALDA SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL

| Aktuellt system | Förhandskontroller | Extern revision | Övervakning | Intern revision | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kvalitet | Kvantitet/genomförande av granskningsplanen | Kontrollbesök | Efterhandskontroller | Revision | | |
| Kvalitet | Kvantitet | | Uppföljning av enskilda granskningsresultat/ändamålsenliga återvinningsförfaranden | Huvudkontorets övergripande övervakning av de revisioner som görs på uppdrag av delegationerna |
| EuropeAids huvudkontor | | | | | | | | | | |
| Delegationer | | | | e.t. | e.t. | e.t. | | e.t. | | |

Aktuellt system

Förhandskontroller

Extern revision

Övervakning

Intern revision

Samlad bedömning

Kvalitet

Kvantitet/genomförande av granskningsplanen

Kontrollbesök

Efterhandskontroller

Revision

Kvalitet

Kvantitet

Uppföljning av enskilda granskningsresultat/ändamålsenliga återvinningsförfaranden

Huvudkontorets övergripande övervakning av de revisioner som görs på uppdrag av delegationerna

EuropeAids huvudkontor

Delegationer

e.t.

e.t.

e.t.

e.t.

Förklaring:

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Inte ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Inte ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

---

(1)  Revisionsrätten skiljer mellan tre olika nivåer av mest sannolik felprocent: under 2 %, mellan 2 och 5 %, över 5 %.

Siffrorna inom klammerparentes är absoluta tal.

---

BILAGA 2

UPPFÖLJNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA I REVISIONSFÖRKLARINGEN

| | Revisionsrättens iakttagelser | Revisionsrättens analys | Revisionsrättens rekommendationer | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | EuropeAids kontrollstrategi bör innefatta nyckelindikatorer till stöd för den grad av säkerhet som ska ges av generaldirektören, omfattningen av en del kontroller, samordningen mellan förhands- och efterhandskontroller och även behovet av personal.
  (Punkt 55 a i årsrapporten för budgetåret 2007) | Under 2008 fortsatte EuropeAid att göra stora förbättringar av sina system för övervakning och kontroll. Den började använda nya direktiv för revisioner och införde ett informationssystem för revisionsstyrning, Cris Audit, som bör förbättra EuropeAids förmåga att planera och övervaka revisioner och även att analysera och följa upp granskningsresultat och rekommendationer. Den årliga verksamhetsrapporten är bättre strukturerad, tydligare och mer informativ, särskilt tack vare att kvantitativa indikatorer används i större utsträckning.
  (Punkt 54 i årsrapporten för budgetåret 2008)
  EuropeAid har infört en omfattande kontrollstrategi och fortsätter sina ansträngningar för att garantera att kontrollerna genomförs på ett effektivare och mer ändamålsenligt sätt.
  (Punkt 55 i årsrapporten för budgetåret 2008) | Slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle kunna vara tydligare och en nyckelindikator borde tas fram för den uppskattade ekonomiska inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts.
  (Punkt 54 i årsrapporten för budgetåret 2008) | Kommissionen erkänner att den som ett led i sitt arbete för att förbättra det övergripande interna kontrollsystemet behöver vidta ytterligare åtgärder för att utveckla strukturen på kontrollsystemen för externt bistånd och för att öka dessa systems bidrag till generaldirektörens revisionsförklaring. EuropeAid kommer av denna anledning att inleda en översyn av sin kontrollstrategi 2010 i anslutning till kommissionens arbete avseende godtagbar revisionsrisk. |
| 2. | En granskning bör göras för att man ska kunna bedöma huruvida EuropeAids centrala avdelningar och delegationerna har tillräckligt med personal av rätt typ för att garantera kontrollernas kvalitet.
  (Punkt 55 b i årsrapporten för budgetåret 2007) | I den årliga verksamhetsrapporten beskrivs en svår personalsituation. Den stora andelen korttidsanställda vid EuropeAids huvudkontor och den personalomsättning som blir följden sägs leda till att det institutionella minnet går förlorat, vilket skulle få negativa effekter för kontinuiteten och synligheten i den operativa förvaltningen och för en effektiv användning av resurser. Delegationernas andel lediga tjänster beskrivs som orimligt stor och ökande.
  (Punkt 30 i årsrapporten för budgetåret 2008)
  I en situation där antalet tjänster vid kommissionen inte får öka fram till 2013 försöker EuropeAid lösa sina personalproblem på tre olika sätt, vilka beskrivs nedan.
  Detaljerade behovsanalyser som grundar sig på bedömningar av arbetsbelastningen på årsbasis vid delegationernas operativa enheter, finansenheter samt kontrakts- och revisionsenheter. Urval och rekrytering av personal vars kvalifikationer och kunskaper motsvarar de faktiska behoven. Urvalskommittéerna ska ha en sammansättning som speglar alla relevanta geografiska och tematiska intressen. Ett omfattande utbildningsprogram som fyller delegationernas och huvudkontorets aktuella behov när det gäller förvaltning av det externa biståndet.
  (Kommissionens svar på punkt 31 i årsrapporten för budgetåret 2008) | Tillfredsställande åtgärder har vidtagits när det gäller nolltillväxten av tjänster. | |
| 3. | Genomförandeorganens ledning bör få mer stöd, genom att delegationsanställda i större utsträckning är ute på fältet, samt genom stödsystem till redovisningen och utbildning, särskilt för projekt som genomförs genom programkostnadsförslag.
  (Punkt 55 c i årsrapporten för budgetåret 2007) | Delegationerna var i allmänhet medvetna om dessa brister och satte begränsad tilltro till kontrollerna. De vidtog också lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de konstaterade bristerna, framför allt genom att kräva att riskbaserade revisioner och utgiftskontroller genomfördes innan projekten avslutades i ekonomiskt hänseende, genom att beställa tekniska revisioner av pågående byggentreprenadkontrakt och genom att ge tekniskt stöd för att stärka kapaciteten hos utanordnarnas avdelningar. År 2008 började dessutom EuropeAid arbeta med att ta fram bättre riktlinjer och kommunikationsverktyg för att åtgärda återkommande brister som konstaterats hos slutliga stödmottagare och genomförandeorganisationer.
  (Punkt 35 i årsrapporten för budgetåret 2008) | Tillfredsställande åtgärder har vidtagits. | |
| 4. | Vid delegationernas kontroller före godkännandet av betalningarna bör betalningsansökningarna granskas noggrannare och större vikt läggas vid att kontrollera utgifternas faktiska förekomst, tillförlitlighet och korrekthet. Kvaliteten på det arbete som utförs av tillsynsmän och revisorer bör övervakas bättre.
  (Punkt 55 d i årsrapporten för budgetåret 2007) | Revisionsrätten bedömde att förhandskontrollerna var delvis ändamålsenliga i att upptäcka och korrigera fel, särskilt när det gällde beräkningen av fordringsbeloppen, tillgången till de styrkande handlingar som krävs och efterlevnaden av upphandlingsregler. Såsom anges i punkt 25 beror de fel som konstaterades i Angola på exceptionella omständigheter och gör inte att delegationens förhandskontrollsystem ifrågasätts.
  (Punkt 33 i årsrapporten om budgetåret 2008) | Förhandskontrollerna bör förbättras genom att man i större utsträckning inriktar dem på de största riskerna.
  (Punkt 55 a i årsrapporten för budgetåret 2008) | Förhandskontroller av varje enskild transaktion innan den godkänns är det huvudsakliga sättet att åstadkomma säkerhet när det gäller transaktionernas korrekthet. Förhandskontroller är viktiga, eftersom de förhindrar fel och minskar behovet av korrigerande åtgärder i efterhand. Vid dessa kontroller tas det hänsyn till risknivån.


  Kommissionen har fastställt specifika kravspecifikationer för den tekniska revisionen av infrastrukturen, vilka finns tillgängliga för delegationerna sedan 2009.


  Dessutom håller EuropeAids huvudkontor på att genomföra en kvalitetskontroll av revisionsrapporterna. |
| 5. | Införandet av Cris Audit bör möjliggöra övervakning av omfattningen av revisioner och granskningsresultaten. Kvalitativ information om de rekommendationer som lämnats och de förbättringar som man bör göra med anledning av granskningsresultaten är nödvändig för att man i slutändan ska kunna garantera att målen med uppdragsrevisioner har uppnåtts.
  (Punkt 55 e i årsrapporten för budgetåret 2007) | Trots att de nya direktiven ännu inte var helt operativa 2008, eftersom det var det första genomförandeåret, används de vid ungefär två tredjedelar av revisionerna och ett informationssystem för revisionsstyrning har införts (Cris Audit), vilket är viktiga steg framåt för att man ska kunna garantera en enhetligare rapportering från revisorer och en lämplig övervakning av revisionsverksamheten och analys av granskningsresultat.
  (Punkt 36 i årsrapporten för budgetåret 2008) | Funktionerna hos Cris Audit bör utvecklas så att övervakningen av revisionsverksamheter blir effektivare och mer ändamålsenlig och även analysen och uppföljningen av granskningsresultat och rekommendationer.
  (Punkt 55 d i årsrapporten för budgetåret 2008) | Cris Audit förbättras regelbundet och nya funktioner kommer att kunna tas i bruk (sammankoppling av Cris Audit-kontrakt till Cris Audit-nummer) från och med 2009. Det planeras ytterligare förbättringar under de kommande månaderna, t.ex. en mer precis registrering av revisionsresultat och icke stödberättigade utgifter. |
| 6. | Efterhandskontroller av transaktioner bör innefatta en mer ingående granskning av styrkande handlingar så att man kan försäkra sig om att transaktioner inte innehåller fel avseende stödberättigande och förekomst och också kontrollera huruvida de kontroller som genomfördes innan betalningen godkändes var lämpliga.
  (Punkt 55 f i årsrapporten för budgetåret 2007) | EuropeAids system för efterhandskontroll av transaktioner är ett ändamålsenligt verktyg för identifiering av fel avseende överensstämmelse som påverkar transaktionerna, men mindre ändamålsenligt när det gäller att identifiera fel som påverkar beloppet för betalningen. Revisionsrätten noterade att det direktorat som ansvarar för AVS-länderna under 2008 hade utökat omfattningen av dessa kontroller när det gällde EUF-transaktioner: det genomförde systematiska kontroller av ett urval handlingar som styrker de redovisade utgifterna och av att beräkningarna av prisjusteringar var riktiga. Vidare införde direktoratet en uppföljning var sjätte månad av åtgärder som delegationerna hade vidtagit som svar på de iakttagelser som kontrollerna hade lett till. Denna typ av metod kan troligen förbättra relevansen och ändamålsenligheten i efterhandskontrollerna av transaktioner både när det gäller granskningen av de underliggande transaktionernas korrekthet och bedömningen av kvaliteten på de förhandskontroller som genomförs av utanordnarna.
  (Punkt 43 i årsrapporten för budgetåret 2008) | Mot bakgrund av resultaten av den metod som det direktorat som ansvarar för AVS-länderna använder bör EuropeAid göra en översyn av systemet för efterhandkontroll av transaktioner för att bedöma om det finns behov av att utöka omfattningen av sådana kontroller och om detta är genomförbart.
  (Punkt 55 f i årsrapporten för budgetåret 2008) | Vad gäller efterhandskontroller av transaktioner undersöker EuropeAid för närvarande om det är möjligt att använda de kontroller som genomförs av direktoratet med ansvar för AVS-länderna även för andra regioner. Detta måste dock ske med hänsyn tagen till prioriterade områden och tillgängliga resurser. |
| 7. | Standardmetoden för övervakning av kontrollbesök bör färdigställas och antalet kontrollbesök bör öka. Även med den nya metoden bör granskningen inriktas på hur systemen för övervakning och kontroll har upprättats och fungerar.
  (Punkt 55 g i årsrapporten för budgetåret 2007) | Under 2008 gjorde EuropeAids huvudkontor åtta kontrollbesök. Besöken var väl utformade och vid dem fastställde revisorerna relevanta rekommendationer som ska förbättra de granskade delegationernas internkontroll.
  (Punkt 42 i årsrapporten för budgetåret 2008) | Tillfredsställande åtgärder har vidtagits. | |
| 8. | Efterlevnaden av Cotonouavtalet bör bedömas utifrån grundläggande krav, såsom tillgången till granskade räkenskaper som offentliggörs i tid, som ska uppfyllas innan budgetstöd beviljas.
  (Punkt 56 a i årsrapporten för budgetåret 2007)
  Innan ett budgetstödprogram inleds bör EuropeAid se till att det finns en tydlig och fullständig bedömning av förvaltningen av offentliga finanser och att mottagarlandet har ett trovärdigt och relevant reformprogram för att åtgärda alla betydande brister inom en överskådlig framtid.
  (Punkt 56 d årsrapporten för budgetåret 2007) | I sina årsrapporter om EUF för budgetåren 2006 och 2007 rekommenderade revisionsrätten att efterlevnaden av Cotonouavtalet bör bedömas utifrån grundläggande krav. Kommissionen godtog inte denna rekommendation eftersom den anser att det är olämpligt att fastställa gemensamma minimistandarder som ska tillämpas på ett enhetligt sätt i alla länder. Såsom Europaparlamentet påpekade i sitt betänkande om ansvarsfrihet för budgetåret 2007 ger detta förhållningssätt kommissionen stort utrymme för egen bedömning som måste uppvägas av en lika stor insyn. Såsom revisionsrätten påpekade i särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna kräver detta att bedömningen av uppfyllandet av villkoren i Cotonouavtalet visas på ett strukturerat och formaliserat sätt.
  (Punkt 45 i årsrapporten för budgetåret 2008) | EuropeAid bör fortsätta ansträngningarna för att underbygga sina beslut om berättigande till budgetstöd och för att på ett strukturerat och formaliserat sätt visa att mottagarlandet har ett relevant reformprogram för att åtgärda alla betydande brister inom en överskådlig framtid och att landet åtar sig att genomföra det.
  (Punkt 56 a i årsrapporten för budgetåret 2008) | Kommissionen instämmer i detta och håller på att se över sina riktlinjer i syfte att avhjälpa denna brist. Detta arbete förväntas vara klart i slutet av 2009. |
| 9. | De resultatindikatorer som används bör tydligt visa vilka eventuella framsteg som har gjorts i förvaltningen av offentliga finanser. Detta kan uppnås genom att man stärker de indikatorer som mäter hur resultaten utvecklas över tiden tillsammans med processindikatorer för resultat vid enstaka tillfällen.
  (Punkt 56 b i årsrapporten för budgetåret 2007) | Revisionsrätten kommer att följa upp dessa iakttagelser under de revisioner som inte avser revisionsförklaringen. | |
| 10. | För att kunna lägga fram slutsatser om vilka framsteg som gjorts i förvaltningen av de offentliga finanserna på ett strukturerat sätt bör kommissionen se till att de uppgifter som ligger till grund för utbetalningsbeslut i högre grad bygger på en bedömning av händelser som redan har inträffat än på förutsägelser.
  (Punkt 56 c i årsrapporten för budgetåret 2007) | Revisionsrätten kommer att följa upp dessa iakttagelser under de revisioner som inte avser revisionsförklaringen. | |
| 11. | För att kvaliteten på finansieringsöverenskommelserna ska förbättras bör de alltid inbegripa allmänna villkor, entydiga bestämmelser och tydliga krav när det gäller framsteg i förvaltningen av offentliga finanser.
  (Punkt 56 e i årsrapporten för budgetåret 2007) | Såsom påpekades i revisionsrättens årsrapport om EUF för budgetåret 2007 är finansieringsöverenskommelserna för budgetstödprogram som finansieras enligt nionde EUF ofta ofullständiga eller otydliga och ger därför inte en tillräckligt tydlig ram för att man ska kunna genomföra en strukturerad och formaliserad bedömning. Under 2008 noterade revisionsrätten en stor förbättring av finansieringsöverenskommelserna för budgetstödprogram som finansieras enligt tionde EUF. I vissa fall kan ytterligare förbättringar göras när det gäller att fastställa både vilka prioriterade åtgärder i fråga om förvaltning av de offentliga finanserna som ska genomföras av mottagarlandet och vilka informationskällor som ska användas vid kontrollen av att de överenskomna villkoren har uppfyllts.
  (Punkt 46 i årsrapporten för budgetåret 2008) | EuropeAid bör se till att alla kommande finansieringsöverenskommelser ger en heltäckande och tydlig grund för bedömningen av att betalningsvillkoren har uppfyllts.
  (Punkt 56 b i årsrapporten för budgetåret 2008) | Kommissionen välkomnar att revisionsrätten noterat dess fortlöpande insatser för att åstadkomma tydligare och mer strukturerade bedömningar när det gäller berättigande till budgetstöd har börjat ge märkbara resultat. Fokus ligger framför allt på att fortsätta förbättringsarbetet för att få bort alla oklarheter i bedömningarna. Detta ska uppnås genom en ytterligare precisering av riktlinjerna för budgetstöd, utbildning och insatser för att öka medvetenhet om betydelsen av att stödberättigande redovisas på ett strukturerat och formaliserat sätt. |
| 12. | En personalpolitik bör tas fram som bygger på en analys av de färdigheter och kunskaper som krävs för förvaltningen av budgetstöd med tanke på dess ökande betydelse.
  (Punkt 56 f i årsrapporten för budgetåret 2007) | Sökande till tjänster med anknytning till budgetstöd testas och väljs ut på grundval av dokumenterad kunskap och kompetens på området budgetstöd. Utbildning i budgetstöd på fältet har ökat från sju tillgängliga kurser 2006 till 14 kurser 2007 och 24 kurser 2008. Denna utbildning ges utöver den utbildning som tillhandahålls vid huvudkontoret, där det genomsnittliga deltagandet från delegationerna uppgår till 40 %. Dessutom anordnas det årliga seminarier för personal som arbetar med budgetstöd.
  (Kommissionens svar på punkt 31 i årsrapporten för budgetåret 2008) | Tillfredsställande åtgärder har vidtagits. | |

Revisionsrättens iakttagelser

Revisionsrättens analys

Revisionsrättens rekommendationer

Kommissionens svar

1.

EuropeAids kontrollstrategi bör innefatta nyckelindikatorer till stöd för den grad av säkerhet som ska ges av generaldirektören, omfattningen av en del kontroller, samordningen mellan förhands- och efterhandskontroller och även behovet av personal.

(Punkt 55 a i årsrapporten för budgetåret 2007)

Under 2008 fortsatte EuropeAid att göra stora förbättringar av sina system för övervakning och kontroll. Den började använda nya direktiv för revisioner och införde ett informationssystem för revisionsstyrning, Cris Audit, som bör förbättra EuropeAids förmåga att planera och övervaka revisioner och även att analysera och följa upp granskningsresultat och rekommendationer. Den årliga verksamhetsrapporten är bättre strukturerad, tydligare och mer informativ, särskilt tack vare att kvantitativa indikatorer används i större utsträckning.

(Punkt 54 i årsrapporten för budgetåret 2008)

EuropeAid har infört en omfattande kontrollstrategi och fortsätter sina ansträngningar för att garantera att kontrollerna genomförs på ett effektivare och mer ändamålsenligt sätt.

(Punkt 55 i årsrapporten för budgetåret 2008)

Slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle kunna vara tydligare och en nyckelindikator borde tas fram för den uppskattade ekonomiska inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts.

(Punkt 54 i årsrapporten för budgetåret 2008)

Kommissionen erkänner att den som ett led i sitt arbete för att förbättra det övergripande interna kontrollsystemet behöver vidta ytterligare åtgärder för att utveckla strukturen på kontrollsystemen för externt bistånd och för att öka dessa systems bidrag till generaldirektörens revisionsförklaring. EuropeAid kommer av denna anledning att inleda en översyn av sin kontrollstrategi 2010 i anslutning till kommissionens arbete avseende godtagbar revisionsrisk.

2.

En granskning bör göras för att man ska kunna bedöma huruvida EuropeAids centrala avdelningar och delegationerna har tillräckligt med personal av rätt typ för att garantera kontrollernas kvalitet.

(Punkt 55 b i årsrapporten för budgetåret 2007)

I den årliga verksamhetsrapporten beskrivs en svår personalsituation. Den stora andelen korttidsanställda vid EuropeAids huvudkontor och den personalomsättning som blir följden sägs leda till att det institutionella minnet går förlorat, vilket skulle få negativa effekter för kontinuiteten och synligheten i den operativa förvaltningen och för en effektiv användning av resurser. Delegationernas andel lediga tjänster beskrivs som orimligt stor och ökande.

(Punkt 30 i årsrapporten för budgetåret 2008)

I en situation där antalet tjänster vid kommissionen inte får öka fram till 2013 försöker EuropeAid lösa sina personalproblem på tre olika sätt, vilka beskrivs nedan.

Detaljerade behovsanalyser som grundar sig på bedömningar av arbetsbelastningen på årsbasis vid delegationernas operativa enheter, finansenheter samt kontrakts- och revisionsenheter. Urval och rekrytering av personal vars kvalifikationer och kunskaper motsvarar de faktiska behoven. Urvalskommittéerna ska ha en sammansättning som speglar alla relevanta geografiska och tematiska intressen. Ett omfattande utbildningsprogram som fyller delegationernas och huvudkontorets aktuella behov när det gäller förvaltning av det externa biståndet.

(Kommissionens svar på punkt 31 i årsrapporten för budgetåret 2008)

Tillfredsställande åtgärder har vidtagits när det gäller nolltillväxten av tjänster.

3.

Genomförandeorganens ledning bör få mer stöd, genom att delegationsanställda i större utsträckning är ute på fältet, samt genom stödsystem till redovisningen och utbildning, särskilt för projekt som genomförs genom programkostnadsförslag.

(Punkt 55 c i årsrapporten för budgetåret 2007)

Delegationerna var i allmänhet medvetna om dessa brister och satte begränsad tilltro till kontrollerna. De vidtog också lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de konstaterade bristerna, framför allt genom att kräva att riskbaserade revisioner och utgiftskontroller genomfördes innan projekten avslutades i ekonomiskt hänseende, genom att beställa tekniska revisioner av pågående byggentreprenadkontrakt och genom att ge tekniskt stöd för att stärka kapaciteten hos utanordnarnas avdelningar. År 2008 började dessutom EuropeAid arbeta med att ta fram bättre riktlinjer och kommunikationsverktyg för att åtgärda återkommande brister som konstaterats hos slutliga stödmottagare och genomförandeorganisationer.

(Punkt 35 i årsrapporten för budgetåret 2008)

Tillfredsställande åtgärder har vidtagits.

4.

Vid delegationernas kontroller före godkännandet av betalningarna bör betalningsansökningarna granskas noggrannare och större vikt läggas vid att kontrollera utgifternas faktiska förekomst, tillförlitlighet och korrekthet. Kvaliteten på det arbete som utförs av tillsynsmän och revisorer bör övervakas bättre.

(Punkt 55 d i årsrapporten för budgetåret 2007)

Revisionsrätten bedömde att förhandskontrollerna var delvis ändamålsenliga i att upptäcka och korrigera fel, särskilt när det gällde beräkningen av fordringsbeloppen, tillgången till de styrkande handlingar som krävs och efterlevnaden av upphandlingsregler. Såsom anges i punkt 25 beror de fel som konstaterades i Angola på exceptionella omständigheter och gör inte att delegationens förhandskontrollsystem ifrågasätts.

(Punkt 33 i årsrapporten om budgetåret 2008)

Förhandskontrollerna bör förbättras genom att man i större utsträckning inriktar dem på de största riskerna.

(Punkt 55 a i årsrapporten för budgetåret 2008)

Förhandskontroller av varje enskild transaktion innan den godkänns är det huvudsakliga sättet att åstadkomma säkerhet när det gäller transaktionernas korrekthet. Förhandskontroller är viktiga, eftersom de förhindrar fel och minskar behovet av korrigerande åtgärder i efterhand. Vid dessa kontroller tas det hänsyn till risknivån.

Kommissionen har fastställt specifika kravspecifikationer för den tekniska revisionen av infrastrukturen, vilka finns tillgängliga för delegationerna sedan 2009.

Dessutom håller EuropeAids huvudkontor på att genomföra en kvalitetskontroll av revisionsrapporterna.

5.

Införandet av Cris Audit bör möjliggöra övervakning av omfattningen av revisioner och granskningsresultaten. Kvalitativ information om de rekommendationer som lämnats och de förbättringar som man bör göra med anledning av granskningsresultaten är nödvändig för att man i slutändan ska kunna garantera att målen med uppdragsrevisioner har uppnåtts.

(Punkt 55 e i årsrapporten för budgetåret 2007)

Trots att de nya direktiven ännu inte var helt operativa 2008, eftersom det var det första genomförandeåret, används de vid ungefär två tredjedelar av revisionerna och ett informationssystem för revisionsstyrning har införts (Cris Audit), vilket är viktiga steg framåt för att man ska kunna garantera en enhetligare rapportering från revisorer och en lämplig övervakning av revisionsverksamheten och analys av granskningsresultat.

(Punkt 36 i årsrapporten för budgetåret 2008)

Funktionerna hos Cris Audit bör utvecklas så att övervakningen av revisionsverksamheter blir effektivare och mer ändamålsenlig och även analysen och uppföljningen av granskningsresultat och rekommendationer.

(Punkt 55 d i årsrapporten för budgetåret 2008)

Cris Audit förbättras regelbundet och nya funktioner kommer att kunna tas i bruk (sammankoppling av Cris Audit-kontrakt till Cris Audit-nummer) från och med 2009. Det planeras ytterligare förbättringar under de kommande månaderna, t.ex. en mer precis registrering av revisionsresultat och icke stödberättigade utgifter.

6.

Efterhandskontroller av transaktioner bör innefatta en mer ingående granskning av styrkande handlingar så att man kan försäkra sig om att transaktioner inte innehåller fel avseende stödberättigande och förekomst och också kontrollera huruvida de kontroller som genomfördes innan betalningen godkändes var lämpliga.

(Punkt 55 f i årsrapporten för budgetåret 2007)

EuropeAids system för efterhandskontroll av transaktioner är ett ändamålsenligt verktyg för identifiering av fel avseende överensstämmelse som påverkar transaktionerna, men mindre ändamålsenligt när det gäller att identifiera fel som påverkar beloppet för betalningen. Revisionsrätten noterade att det direktorat som ansvarar för AVS-länderna under 2008 hade utökat omfattningen av dessa kontroller när det gällde EUF-transaktioner: det genomförde systematiska kontroller av ett urval handlingar som styrker de redovisade utgifterna och av att beräkningarna av prisjusteringar var riktiga. Vidare införde direktoratet en uppföljning var sjätte månad av åtgärder som delegationerna hade vidtagit som svar på de iakttagelser som kontrollerna hade lett till. Denna typ av metod kan troligen förbättra relevansen och ändamålsenligheten i efterhandskontrollerna av transaktioner både när det gäller granskningen av de underliggande transaktionernas korrekthet och bedömningen av kvaliteten på de förhandskontroller som genomförs av utanordnarna.

(Punkt 43 i årsrapporten för budgetåret 2008)

Mot bakgrund av resultaten av den metod som det direktorat som ansvarar för AVS-länderna använder bör EuropeAid göra en översyn av systemet för efterhandkontroll av transaktioner för att bedöma om det finns behov av att utöka omfattningen av sådana kontroller och om detta är genomförbart.

(Punkt 55 f i årsrapporten för budgetåret 2008)

Vad gäller efterhandskontroller av transaktioner undersöker EuropeAid för närvarande om det är möjligt att använda de kontroller som genomförs av direktoratet med ansvar för AVS-länderna även för andra regioner. Detta måste dock ske med hänsyn tagen till prioriterade områden och tillgängliga resurser.

7.

Standardmetoden för övervakning av kontrollbesök bör färdigställas och antalet kontrollbesök bör öka. Även med den nya metoden bör granskningen inriktas på hur systemen för övervakning och kontroll har upprättats och fungerar.

(Punkt 55 g i årsrapporten för budgetåret 2007)

Under 2008 gjorde EuropeAids huvudkontor åtta kontrollbesök. Besöken var väl utformade och vid dem fastställde revisorerna relevanta rekommendationer som ska förbättra de granskade delegationernas internkontroll.

(Punkt 42 i årsrapporten för budgetåret 2008)

Tillfredsställande åtgärder har vidtagits.

8.

Efterlevnaden av Cotonouavtalet bör bedömas utifrån grundläggande krav, såsom tillgången till granskade räkenskaper som offentliggörs i tid, som ska uppfyllas innan budgetstöd beviljas.

(Punkt 56 a i årsrapporten för budgetåret 2007)

Innan ett budgetstödprogram inleds bör EuropeAid se till att det finns en tydlig och fullständig bedömning av förvaltningen av offentliga finanser och att mottagarlandet har ett trovärdigt och relevant reformprogram för att åtgärda alla betydande brister inom en överskådlig framtid.

(Punkt 56 d årsrapporten för budgetåret 2007)

I sina årsrapporter om EUF för budgetåren 2006 och 2007 rekommenderade revisionsrätten att efterlevnaden av Cotonouavtalet bör bedömas utifrån grundläggande krav. Kommissionen godtog inte denna rekommendation eftersom den anser att det är olämpligt att fastställa gemensamma minimistandarder som ska tillämpas på ett enhetligt sätt i alla länder. Såsom Europaparlamentet påpekade i sitt betänkande om ansvarsfrihet för budgetåret 2007 ger detta förhållningssätt kommissionen stort utrymme för egen bedömning som måste uppvägas av en lika stor insyn. Såsom revisionsrätten påpekade i särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna kräver detta att bedömningen av uppfyllandet av villkoren i Cotonouavtalet visas på ett strukturerat och formaliserat sätt.

(Punkt 45 i årsrapporten för budgetåret 2008)

EuropeAid bör fortsätta ansträngningarna för att underbygga sina beslut om berättigande till budgetstöd och för att på ett strukturerat och formaliserat sätt visa att mottagarlandet har ett relevant reformprogram för att åtgärda alla betydande brister inom en överskådlig framtid och att landet åtar sig att genomföra det.

(Punkt 56 a i årsrapporten för budgetåret 2008)

Kommissionen instämmer i detta och håller på att se över sina riktlinjer i syfte att avhjälpa denna brist. Detta arbete förväntas vara klart i slutet av 2009.

9.

De resultatindikatorer som används bör tydligt visa vilka eventuella framsteg som har gjorts i förvaltningen av offentliga finanser. Detta kan uppnås genom att man stärker de indikatorer som mäter hur resultaten utvecklas över tiden tillsammans med processindikatorer för resultat vid enstaka tillfällen.

(Punkt 56 b i årsrapporten för budgetåret 2007)

Revisionsrätten kommer att följa upp dessa iakttagelser under de revisioner som inte avser revisionsförklaringen.

10.

För att kunna lägga fram slutsatser om vilka framsteg som gjorts i förvaltningen av de offentliga finanserna på ett strukturerat sätt bör kommissionen se till att de uppgifter som ligger till grund för utbetalningsbeslut i högre grad bygger på en bedömning av händelser som redan har inträffat än på förutsägelser.

(Punkt 56 c i årsrapporten för budgetåret 2007)

Revisionsrätten kommer att följa upp dessa iakttagelser under de revisioner som inte avser revisionsförklaringen.

11.

För att kvaliteten på finansieringsöverenskommelserna ska förbättras bör de alltid inbegripa allmänna villkor, entydiga bestämmelser och tydliga krav när det gäller framsteg i förvaltningen av offentliga finanser.

(Punkt 56 e i årsrapporten för budgetåret 2007)

Såsom påpekades i revisionsrättens årsrapport om EUF för budgetåret 2007 är finansieringsöverenskommelserna för budgetstödprogram som finansieras enligt nionde EUF ofta ofullständiga eller otydliga och ger därför inte en tillräckligt tydlig ram för att man ska kunna genomföra en strukturerad och formaliserad bedömning. Under 2008 noterade revisionsrätten en stor förbättring av finansieringsöverenskommelserna för budgetstödprogram som finansieras enligt tionde EUF. I vissa fall kan ytterligare förbättringar göras när det gäller att fastställa både vilka prioriterade åtgärder i fråga om förvaltning av de offentliga finanserna som ska genomföras av mottagarlandet och vilka informationskällor som ska användas vid kontrollen av att de överenskomna villkoren har uppfyllts.

(Punkt 46 i årsrapporten för budgetåret 2008)

EuropeAid bör se till att alla kommande finansieringsöverenskommelser ger en heltäckande och tydlig grund för bedömningen av att betalningsvillkoren har uppfyllts.

(Punkt 56 b i årsrapporten för budgetåret 2008)

Kommissionen välkomnar att revisionsrätten noterat dess fortlöpande insatser för att åstadkomma tydligare och mer strukturerade bedömningar när det gäller berättigande till budgetstöd har börjat ge märkbara resultat. Fokus ligger framför allt på att fortsätta förbättringsarbetet för att få bort alla oklarheter i bedömningarna. Detta ska uppnås genom en ytterligare precisering av riktlinjerna för budgetstöd, utbildning och insatser för att öka medvetenhet om betydelsen av att stödberättigande redovisas på ett strukturerat och formaliserat sätt.

12.

En personalpolitik bör tas fram som bygger på en analys av de färdigheter och kunskaper som krävs för förvaltningen av budgetstöd med tanke på dess ökande betydelse.

(Punkt 56 f i årsrapporten för budgetåret 2007)

Sökande till tjänster med anknytning till budgetstöd testas och väljs ut på grundval av dokumenterad kunskap och kompetens på området budgetstöd. Utbildning i budgetstöd på fältet har ökat från sju tillgängliga kurser 2006 till 14 kurser 2007 och 24 kurser 2008. Denna utbildning ges utöver den utbildning som tillhandahålls vid huvudkontoret, där det genomsnittliga deltagandet från delegationerna uppgår till 40 %. Dessutom anordnas det årliga seminarier för personal som arbetar med budgetstöd.

(Kommissionens svar på punkt 31 i årsrapporten för budgetåret 2008)

Tillfredsställande åtgärder har vidtagits.

---