# Eiropas Savienības C 286E/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2009.286.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 286E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 27. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2009.286.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 286E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 27. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | Eiropas Parlaments2008.–2009. GADA SESIJA2008. gada 17.–19 jūnija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 207 E, 14.8.2008. |
| | |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijs |
| 2009/C 286E/01 | Kohēzijas politikas ietekme uz mazaizsargātu kopienu un grupu integrācijuEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija rezolūcija par kohēzijas politikas ietekmi uz mazaizsargātu kopienu un grupu integrāciju (2007/2191(INI)) | 1 |
| 2009/C 286E/02 | Attīstības politikas saskaņotība un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekme uz attīstību RietumāfrikāEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija rezolūcija par Attīstības politikas saskaņotību un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekmi uz attīstību Rietumāfrikā (2007/2183(INI)) | 5 |
| | Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijs |
| 2009/C 286E/03 | Bezvēsts pazudušie Kiprā — pasākumi pēc Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcijasEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija rezolūcija par bezvēsts pazudušajiem Kiprā — pasākumi pēc Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcijas (2007/2280(INI)) | 13 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijs |
| 2009/C 286E/04 | Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumosEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos | 15 |
| 2009/C 286E/05 | Muitas savienības četrdesmitā gadadienaEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Muitas savienības četrdesmito gadadienu | 20 |
| 2009/C 286E/06 | Virzība uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartuEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par virzību uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu (2008/2006(INI)) | 24 |
| 2009/C 286E/07 | Mājputnu gaļas importsEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par atļauju laist tirgū hlorētu vistas gaļu | 30 |
| 2009/C 286E/08 | Krīze zivsaimniecības nozarēEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par augošo degvielas cenu izraisīto krīzi zivsaimniecības nozarē | 32 |
| 2009/C 286E/09 | Eiropas Savienības un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes sagatavošana (2008. gada 26. un 27. jūnijs)Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi Hantimansijskā 2008. gada 26. un 27. jūnijā | 35 |
| 2009/C 286E/10 | Aitkopības un kazkopības nozares nākotne EiropāEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par aitkopības un kazkopības nozares nākotni Eiropā (2007/2192(INI)) | 41 |
| 2009/C 286E/11 | Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiemEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiem (2007/2259(INI)) | 45 |
| 2009/C 286E/12 | MjanmaEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par apcietinājuma saglabāšanu politieslodzītajiem Mjanmā | 49 |
| 2009/C 286E/13 | Civiliedzīvotāju nogalināšanas biežie gadījumi SomālijāEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par civiliedzīvotāju nogalināšanas biežajiem gadījumiem Somālijā | 52 |
| 2009/C 286E/14 | IrānaEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Irānu | 54 |
| | |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijs |
| 2009/C 286E/15 | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu (COM(2007)0861 — C6-0003/2008 — 2007/0291(COD)) | 56 |
| P6_TC1-COD(2007)0291Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu | 56 |
| 2009/C 286E/16 | Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem (kodificēta versija) (COM(2007)0768 — C6-0449/2007 — 2007/0270(COD)) | 57 |
| 2009/C 286E/17 | Detaļas tipa apstiprinājums apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par detaļas tipa apstiprinājums apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) (COM(2007)0840 — C6-0004/2008 — 2007/0284(COD)) | 58 |
| 2009/C 286E/18 | Lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijas (statiska testēšana) (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijām (statiska testēšana) (kodificēta versija) (COM(2008)0025 — C6-0044/2008 — 2008/0008(COD)) | 59 |
| 2009/C 286E/19 | Akciju sabiedrību apvienošanās (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akciju sabiedrību apvienošanos (kodificēta versija) (COM(2008)0026 — C6-0045/2008 — 2008/0009(COD)) | 60 |
| 2009/C 286E/20 | Datorprogrammu tiesiskā aizsardzība (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (kodificēta versija) (COM(2008)0023 — C6-0042/2008 — 2008/0019(COD)) | 61 |
| 2009/C 286E/21 | Iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēja atzīšana (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu (kodificēta versija) (COM(2008)0037 — C6-0048/2008 — 2008/0021(COD)) | 61 |
| 2009/C 286E/22 | Nodrošinājumi, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta versija) (COM(2008)0039 — C6-0050/2008 — 2008/0022(COD)) | 62 |
| 2009/C 286E/23 | Veterinārās pārbaudes Kopienas iekšējā tirdzniecībā (kodificēta versija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā (kodificēta versija) (COM(2008)0099 — C6-0135/2008 — 2008/0037(CNS)) | 63 |
| 2009/C 286E/24 | Vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecība (kodificēta versija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (kodificēta versija) (COM(2008)0091 — C6-0136/2008 — 2008/0039(CNS)) | 63 |
| 2009/C 286E/25 | Kopienas procedūra, lai nodrošinātu to gāzes un elektrības cenu pārredzamību, kuras noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas procedūru, lai veicinātu atklātību attiecībā uz gāzes un elektrības cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (pārstrādāta versija) (COM(2007)0735 — C6-0441/2007 — 2007/0253(COD)) | 64 |
| 2009/C 286E/26 | Statistika par nominālo nozveju atsevišķos apgabalos ārpus Atlantijas okeāna ziemeļu daļas (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (pārstrādāta versija) (COM(2007)0760 — C6-0443/2007 — 2007/0260(COD)) | 65 |
| 2009/C 286E/27 | Statistika par nozveju un zvejniecību Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija) (COM(2007)0762 — C6-0444/2007 — 2007/0264(COD)) | 66 |
| 2009/C 286E/28 | Statistika par nozveju un zvejniecību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) (COM(2007)0763 — C6-0440/2007 — 2007/0268(COD)) | 67 |
| 2009/C 286E/29 | Tekstilmateriālu nosaukumi (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tekstilmateriālu nosaukumiem (pārstrādāta versija) (COM(2007)0870 — C6-0024/2008 — 2008/0005(COD)) | 68 |
| 2009/C 286E/30 | Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Konvencijai par nodokļu dubultās aplikšanas novēršanu asociēto uzņēmumu peļņas korekcijas gadījumā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos 1990. gada 23. jūlija Konvencijai par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju (COM(2007)0839 — C6-0028/2008 — 2007/0283(CNS)) | 69 |
| 2009/C 286E/31 | No sodu reģistriem iegūtās informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes pamatlēmuma priekšlikumu par to, kā organizējama un īstenojama no sodāmības reģistra iegūtas informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm (5968/2008 — C6-0067/2008 — 2005/0267(CNS)) | 70 |
| 2009/C 286E/32 | Euro aizsardzība pret viltošanu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (COM(2007)0525 — C6-0431/2007 — 2007/0192(CNS)) | 76 |
| 2009/C 286E/33 | Grozījums Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentā attiecībā uz pārskatīšanas procedūrā piemērojamo valodu lietojumu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmuma projektam par grozījumu Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentā attiecībā uz pārskatīšanas procedūrā piemērojamo valodu lietojumu (5953/2008 — C6-0066/2008 — 2008/0801(CNS)) | 80 |
| 2009/C 286E/34 | Pamatdirektīvas par atkritumiem pārskatīšana ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (11406/4/2007 — C6-0056/2008 — 2005/0281(COD)) | 81 |
| P6_TC2-COD(2005)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu | 82 |
| 2009/C 286E/35 | Vides kvalitātes standarti ūdens resursu politikas jomā ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un par grozījumiem Direktīvās 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK un 2000/60/EK (11486/3/2007 — C6-0055/2008 — 2006/0129(COD)) | 82 |
| P6_TC2-COD(2006)0129Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK | 82 |
| 2009/C 286E/36 | Jūrnieku minimālais sagatavotības līmenis (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (pārstrādāta versija) (COM(2007)0610 — C6-0348/2007 — 2007/0219(COD)) | 83 |
| P6_TC1-COD(2007)0219Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (pārstrādāta versija) | 83 |
| 2009/C 286E/37 | Farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamā daudzuma noteikšana dzīvnieku izcelsmes produktos ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2377/90 (COM(2007)0194 — C6-0113/2007 — 2007/0064(COD)) | 84 |
| P6_TC1-COD(2007)0064Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2377/90 | 84 |
| 2009/C 286E/38 | Nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gads ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010. gads) (COM(2007)0797 — C6-0469/2007 — 2007/0278(COD)) | 99 |
| P6_TC1-COD(2007)0278Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) | 99 |
| 2009/C 286E/39 | Vienotās valūtas pieņemšana Slovākijā 2009. gada 1. janvārī *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam atbilstīgi EK līguma 122. panta 2. punktam par vienotās valūtas pieņemšanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (COM(2008)0249 — C6-0198/2008 — 2008/0092(CNS)) | 100 |
| | Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijs |
| 2009/C 286E/40 | Eiropas Komisijas viceprezidenta Jacques Barrot jaunu pilnvaru piešķiršanas apstiprināšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija lēmums par jaunu pilnvaru piešķiršanas apstiprināšanu Komisijas priekšsēdētāja vietniekam Jacques Barrot | 103 |
| 2009/C 286E/41 | Antonio Tajani iecelšana Komisijas locekļa amatāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija lēmums, ar ko apstiprina Antonio Tajani iecelšanu Komisijas locekļa amatā | 103 |
| 2009/C 286E/42 | Kopīgie standarti un procedūras dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)) | 104 |
| P6_TC1-COD(2005)0167Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi | 105 |
| 2009/C 286E/43 | Noteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (COM(2007)0528 — C6-0316/2007 — 2007/0195(COD)) | 106 |
| P6_TC1-COD(2007)0195Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu | 106 |
| 2009/C 286E/44 | Nosacījumi attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (COM(2007)0531 — C6-0320/2007 — 2007/0198(COD)) | 136 |
| P6_TC1-COD(2007)0198Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā | 136 |
| 2009/C 286E/45 | Energoregulatoru sadarbības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (COM(2007)0530 — C6-0318/2007 — 2007/0197(COD)) | 149 |
| P6_TC1-COD(2007)0197Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru | 149 |
| 2009/C 286E/46 | Gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību (COM(2007)0560 — C6-0331/2007 — 2007/0201(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2007)0201Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par mehānisko transportlīdzekļu tipu apstiprināšanu attiecībā uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvas 2003/102/EK un 2005/66/EK | 169 |
| 2009/C 286E/47 | Dažu tiesību aktu pielāgošana Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (pirmā daļa) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru (COM(2007)0741 — C6-0432/2007 — 2007/0262(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2007)0262Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — pirmā daļa | 170 |
| 2009/C 286E/48 | Dažu tiesību aktu pielāgošana attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru, omnibus Regula (trešā daļa) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru (trešā daļa) (COM(2007)0822 — C6-0474/2007 — 2007/0282(COD)) | 171 |
| 2009/C 286E/49 | Autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību (COM(2008)0129 — C6-0153/2008 — 2008/0054(CNS)) | 171 |
| 2009/C 286E/50 | Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija rezolūcija par priekšlikumu pieņemt Eiropas Parlamenta lēmumu, ar kuru groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (2006/2223(INI)) | 172 |
| Eiropas Parlamenta Lēmums, ar kuru groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi | 173 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijs |
| 2009/C 286E/51 | Bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (6920/3/2008 — C6-0160/2008 — 2006/0278(COD)) | 177 |
| 2009/C 286E/52 | Ceļu infrastruktūras drošība ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (COM(2006)0569 — C6-0331/2006 — 2006/0182(COD)) | 178 |
| P6_TC1-COD(2006)0182Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību | 178 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

Eiropas Parlaments2008.–2009. GADA SESIJA2008. gada 17.–19 jūnija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 207 E, 14.8.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijs

2009/C 286E/01

Kohēzijas politikas ietekme uz mazaizsargātu kopienu un grupu integrācijuEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija rezolūcija par kohēzijas politikas ietekmi uz mazaizsargātu kopienu un grupu integrāciju (2007/2191(INI))

1

2009/C 286E/02

Attīstības politikas saskaņotība un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekme uz attīstību RietumāfrikāEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija rezolūcija par Attīstības politikas saskaņotību un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekmi uz attīstību Rietumāfrikā (2007/2183(INI))

5

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijs

2009/C 286E/03

Bezvēsts pazudušie Kiprā — pasākumi pēc Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcijasEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija rezolūcija par bezvēsts pazudušajiem Kiprā — pasākumi pēc Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcijas (2007/2280(INI))

13

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijs

2009/C 286E/04

Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumosEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos

15

2009/C 286E/05

Muitas savienības četrdesmitā gadadienaEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Muitas savienības četrdesmito gadadienu

20

2009/C 286E/06

Virzība uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartuEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par virzību uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu (2008/2006(INI))

24

2009/C 286E/07

Mājputnu gaļas importsEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par atļauju laist tirgū hlorētu vistas gaļu

30

2009/C 286E/08

Krīze zivsaimniecības nozarēEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par augošo degvielas cenu izraisīto krīzi zivsaimniecības nozarē

32

2009/C 286E/09

Eiropas Savienības un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes sagatavošana (2008. gada 26. un 27. jūnijs)Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi Hantimansijskā 2008. gada 26. un 27. jūnijā

35

2009/C 286E/10

Aitkopības un kazkopības nozares nākotne EiropāEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par aitkopības un kazkopības nozares nākotni Eiropā (2007/2192(INI))

41

2009/C 286E/11

Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiemEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiem (2007/2259(INI))

45

2009/C 286E/12

MjanmaEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par apcietinājuma saglabāšanu politieslodzītajiem Mjanmā

49

2009/C 286E/13

Civiliedzīvotāju nogalināšanas biežie gadījumi SomālijāEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par civiliedzīvotāju nogalināšanas biežajiem gadījumiem Somālijā

52

2009/C 286E/14

IrānaEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Irānu

54

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijs

2009/C 286E/15

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu (COM(2007)0861 — C6-0003/2008 — 2007/0291(COD))

56

P6_TC1-COD(2007)0291Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu

56

2009/C 286E/16

Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem (kodificēta versija) (COM(2007)0768 — C6-0449/2007 — 2007/0270(COD))

57

2009/C 286E/17

Detaļas tipa apstiprinājums apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par detaļas tipa apstiprinājums apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) (COM(2007)0840 — C6-0004/2008 — 2007/0284(COD))

58

2009/C 286E/18

Lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijas (statiska testēšana) (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijām (statiska testēšana) (kodificēta versija) (COM(2008)0025 — C6-0044/2008 — 2008/0008(COD))

59

2009/C 286E/19

Akciju sabiedrību apvienošanās (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akciju sabiedrību apvienošanos (kodificēta versija) (COM(2008)0026 — C6-0045/2008 — 2008/0009(COD))

60

2009/C 286E/20

Datorprogrammu tiesiskā aizsardzība (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (kodificēta versija) (COM(2008)0023 — C6-0042/2008 — 2008/0019(COD))

61

2009/C 286E/21

Iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēja atzīšana (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu (kodificēta versija) (COM(2008)0037 — C6-0048/2008 — 2008/0021(COD))

61

2009/C 286E/22

Nodrošinājumi, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē (kodificēta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta versija) (COM(2008)0039 — C6-0050/2008 — 2008/0022(COD))

62

2009/C 286E/23

Veterinārās pārbaudes Kopienas iekšējā tirdzniecībā (kodificēta versija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā (kodificēta versija) (COM(2008)0099 — C6-0135/2008 — 2008/0037(CNS))

63

2009/C 286E/24

Vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecība (kodificēta versija) *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (kodificēta versija) (COM(2008)0091 — C6-0136/2008 — 2008/0039(CNS))

63

2009/C 286E/25

Kopienas procedūra, lai nodrošinātu to gāzes un elektrības cenu pārredzamību, kuras noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas procedūru, lai veicinātu atklātību attiecībā uz gāzes un elektrības cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (pārstrādāta versija) (COM(2007)0735 — C6-0441/2007 — 2007/0253(COD))

64

2009/C 286E/26

Statistika par nominālo nozveju atsevišķos apgabalos ārpus Atlantijas okeāna ziemeļu daļas (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (pārstrādāta versija) (COM(2007)0760 — C6-0443/2007 — 2007/0260(COD))

65

2009/C 286E/27

Statistika par nozveju un zvejniecību Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija) (COM(2007)0762 — C6-0444/2007 — 2007/0264(COD))

66

2009/C 286E/28

Statistika par nozveju un zvejniecību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) (COM(2007)0763 — C6-0440/2007 — 2007/0268(COD))

67

2009/C 286E/29

Tekstilmateriālu nosaukumi (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tekstilmateriālu nosaukumiem (pārstrādāta versija) (COM(2007)0870 — C6-0024/2008 — 2008/0005(COD))

68

2009/C 286E/30

Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Konvencijai par nodokļu dubultās aplikšanas novēršanu asociēto uzņēmumu peļņas korekcijas gadījumā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos 1990. gada 23. jūlija Konvencijai par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju (COM(2007)0839 — C6-0028/2008 — 2007/0283(CNS))

69

2009/C 286E/31

No sodu reģistriem iegūtās informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes pamatlēmuma priekšlikumu par to, kā organizējama un īstenojama no sodāmības reģistra iegūtas informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm (5968/2008 — C6-0067/2008 — 2005/0267(CNS))

70

2009/C 286E/32

Euro aizsardzība pret viltošanu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (COM(2007)0525 — C6-0431/2007 — 2007/0192(CNS))

76

2009/C 286E/33

Grozījums Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentā attiecībā uz pārskatīšanas procedūrā piemērojamo valodu lietojumu *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmuma projektam par grozījumu Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentā attiecībā uz pārskatīšanas procedūrā piemērojamo valodu lietojumu (5953/2008 — C6-0066/2008 — 2008/0801(CNS))

80

2009/C 286E/34

Pamatdirektīvas par atkritumiem pārskatīšana ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (11406/4/2007 — C6-0056/2008 — 2005/0281(COD))

81

P6_TC2-COD(2005)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu

82

2009/C 286E/35

Vides kvalitātes standarti ūdens resursu politikas jomā ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un par grozījumiem Direktīvās 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK un 2000/60/EK (11486/3/2007 — C6-0055/2008 — 2006/0129(COD))

82

P6_TC2-COD(2006)0129Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK

82

2009/C 286E/36

Jūrnieku minimālais sagatavotības līmenis (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (pārstrādāta versija) (COM(2007)0610 — C6-0348/2007 — 2007/0219(COD))

83

P6_TC1-COD(2007)0219Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (pārstrādāta versija)

83

2009/C 286E/37

Farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamā daudzuma noteikšana dzīvnieku izcelsmes produktos ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2377/90 (COM(2007)0194 — C6-0113/2007 — 2007/0064(COD))

84

P6_TC1-COD(2007)0064Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2377/90

84

2009/C 286E/38

Nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gads ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010. gads) (COM(2007)0797 — C6-0469/2007 — 2007/0278(COD))

99

P6_TC1-COD(2007)0278Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads)

99

2009/C 286E/39

Vienotās valūtas pieņemšana Slovākijā 2009. gada 1. janvārī *Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam atbilstīgi EK līguma 122. panta 2. punktam par vienotās valūtas pieņemšanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (COM(2008)0249 — C6-0198/2008 — 2008/0092(CNS))

100

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijs

2009/C 286E/40

Eiropas Komisijas viceprezidenta Jacques Barrot jaunu pilnvaru piešķiršanas apstiprināšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija lēmums par jaunu pilnvaru piešķiršanas apstiprināšanu Komisijas priekšsēdētāja vietniekam Jacques Barrot

103

2009/C 286E/41

Antonio Tajani iecelšana Komisijas locekļa amatāEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija lēmums, ar ko apstiprina Antonio Tajani iecelšanu Komisijas locekļa amatā

103

2009/C 286E/42

Kopīgie standarti un procedūras dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD))

104

P6_TC1-COD(2005)0167Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi

105

2009/C 286E/43

Noteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (COM(2007)0528 — C6-0316/2007 — 2007/0195(COD))

106

P6_TC1-COD(2007)0195Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu

106

2009/C 286E/44

Nosacījumi attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (COM(2007)0531 — C6-0320/2007 — 2007/0198(COD))

136

P6_TC1-COD(2007)0198Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā

136

2009/C 286E/45

Energoregulatoru sadarbības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (COM(2007)0530 — C6-0318/2007 — 2007/0197(COD))

149

P6_TC1-COD(2007)0197Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru

149

2009/C 286E/46

Gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību (COM(2007)0560 — C6-0331/2007 — 2007/0201(COD))

169

P6_TC1-COD(2007)0201Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par mehānisko transportlīdzekļu tipu apstiprināšanu attiecībā uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvas 2003/102/EK un 2005/66/EK

169

2009/C 286E/47

Dažu tiesību aktu pielāgošana Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (pirmā daļa) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru (COM(2007)0741 — C6-0432/2007 — 2007/0262(COD))

170

P6_TC1-COD(2007)0262Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — pirmā daļa

170

2009/C 286E/48

Dažu tiesību aktu pielāgošana attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru, omnibus Regula (trešā daļa) ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru (trešā daļa) (COM(2007)0822 — C6-0474/2007 — 2007/0282(COD))

171

2009/C 286E/49

Autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās *Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību (COM(2008)0129 — C6-0153/2008 — 2008/0054(CNS))

171

2009/C 286E/50

Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildiEiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija rezolūcija par priekšlikumu pieņemt Eiropas Parlamenta lēmumu, ar kuru groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (2006/2223(INI))

172

Eiropas Parlamenta Lēmums, ar kuru groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi

173

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijs

2009/C 286E/51

Bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi ***IIEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (6920/3/2008 — C6-0160/2008 — 2006/0278(COD))

177

2009/C 286E/52

Ceļu infrastruktūras drošība ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (COM(2006)0569 — C6-0331/2006 — 2006/0182(COD))

178

P6_TC1-COD(2006)0182Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību

178

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

Eiropas Parlaments2008.–2009. GADA SESIJA2008. gada 17.–19 jūnija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 207 E, 14.8.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijs

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/1

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsKohēzijas politikas ietekme uz mazaizsargātu kopienu un grupu integrāciju

P6_TA(2008)0288

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija rezolūcija par kohēzijas politikas ietekmi uz mazaizsargātu kopienu un grupu integrāciju (2007/2191(INI))

2009/C 286 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 87. panta 3. punktu, 137. un 158. pantu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (1),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. jūlija paziņojumu par kohēzijas politiku izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.—2013. gadam (COM(2005)0299),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 9. februāra paziņojumu par Sociālo programmu (COM(2005)0033),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra Lēmumu Nr. 2006/702/EK par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (2),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 17. maija paziņojumu “Trešais starpposma ziņojums par kohēziju: ceļā uz partnerību, kas veicina izaugsmi, nodarbinātību un kohēziju” (COM(2005)0192),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. jūnija paziņojumu “Izaugsmes un darbavietu izveides stratēģija un Eiropas kohēzijas politikas reforma. Ceturtais progresa ziņojums par kohēziju” (COM(2006)0281),

ņemot vērā ES Teritoriālās attīstības programmu, Leipcigas Hartu par Eiropas pilsētu ilgtspējīgu attīstību un pirmo rīcības programmu Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas īstenošanai,

ņemot vērā Komisijas gatavošanos izdot Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju,

ņemot vērā Eiropas Telpiskās plānošanas novērošanas tīkla (ESPON) ziņojumu “Teritorijas attīstības izredzes — Eiropas teritoriālās attīstības scenāriji” un Eiropas Parlamenta ziņojumu “Reģionālās atšķirības un kohēzija: kādai jābūt nākotnes stratēģijai?”,

ņemot vērā EK līguma 3., 13. un 141. pantu, kuros noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina vienlīdzīgas iespējas visiem iedzīvotājiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 31. janvāra rezolūciju par Eiropas stratēģiju romu jautājumā (3),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0212/2008),

| A. | tā kā viens no Kopienas mērķiem, kā noteikts EK līguma 158. pantā, ir veicināt harmonisku ekonomisko un sociālo attīstību visā Kopienā un mazināt reģionu sociāli ekonomiskās atšķirības; |
| --- | --- |

A.

tā kā viens no Kopienas mērķiem, kā noteikts EK līguma 158. pantā, ir veicināt harmonisku ekonomisko un sociālo attīstību visā Kopienā un mazināt reģionu sociāli ekonomiskās atšķirības;

| B. | tā kā atšķirības var parādīties gan reģionos, gan starp reģioniem; |
| --- | --- |

B.

tā kā atšķirības var parādīties gan reģionos, gan starp reģioniem;

| C. | tā kā turīgāku un nabadzīgāku reģionu sociālo, ekonomisko un teritoriālo atšķirību risināšana joprojām ir kohēzijas galvenais mērķis un tā kā tādēļ kohēzijas politikas darbības jomu nevar sašaurināt, aprobežojoties tikai ar atbalstu citu stratēģiju mērķiem, jo tas varētu kavēt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

C.

tā kā turīgāku un nabadzīgāku reģionu sociālo, ekonomisko un teritoriālo atšķirību risināšana joprojām ir kohēzijas galvenais mērķis un tā kā tādēļ kohēzijas politikas darbības jomu nevar sašaurināt, aprobežojoties tikai ar atbalstu citu stratēģiju mērķiem, jo tas varētu kavēt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| D. | tā kā līdz šim kohēzijas politika ir devusi efektīvu ieguldījumu, palīdzot visnabadzīgākajiem reģioniem mazināt sociāli ekonomiskās attīstības atpalicību; |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz šim kohēzijas politika ir devusi efektīvu ieguldījumu, palīdzot visnabadzīgākajiem reģioniem mazināt sociāli ekonomiskās attīstības atpalicību;

| E. | tā kā pat veselām valstīm joprojām ir ievērojami uzdevumi attīstības jomā un nav paredzams, ka konverģence varētu notikt pašreizējās 2007.—2013. gada shēmas darbības laikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pat veselām valstīm joprojām ir ievērojami uzdevumi attīstības jomā un nav paredzams, ka konverģence varētu notikt pašreizējās 2007.—2013. gada shēmas darbības laikā;

| F. | tā kā dažās dalībvalstīs ekonomiskā izaugsme koncentrējas ap valsts un reģionu galvaspilsētām un lielpilsētām, citos apgabalos, piemēram, laukos, nomalēs, salu un kalnu apgabalos, saglabājot nevienmērīgu sociāli ekonomiskās attīstības līmeni un palielinot sociālo kopienu un grupu neaizsargātību šajos apgabalos; |
| --- | --- |

F.

tā kā dažās dalībvalstīs ekonomiskā izaugsme koncentrējas ap valsts un reģionu galvaspilsētām un lielpilsētām, citos apgabalos, piemēram, laukos, nomalēs, salu un kalnu apgabalos, saglabājot nevienmērīgu sociāli ekonomiskās attīstības līmeni un palielinot sociālo kopienu un grupu neaizsargātību šajos apgabalos;

| G. | tā kā Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir noteikts, ka teritoriālā kohēzija ir viens no ES mērķiem un tā ir Eiropas Savienības un dalībvalstu kopīgā kompetencē; |
| --- | --- |

G.

tā kā Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir noteikts, ka teritoriālā kohēzija ir viens no ES mērķiem un tā ir Eiropas Savienības un dalībvalstu kopīgā kompetencē;

| H. | tā kā jēdziens “mazaizsargāta kopiena” ir ļoti plašs un nav skaidri kritēriji tā definēšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā jēdziens “mazaizsargāta kopiena” ir ļoti plašs un nav skaidri kritēriji tā definēšanai;

| I. | tā kā daudzas teritorijas joprojām nelabvēlīgi ietekmē nošķirtība, nelabvēlīgs ģeogrāfiskais stāvoklis un tas, ka trūkst nepieciešamās infrastruktūras, kura dotu reālas attīstības iespējas, lai panāktu ES vidējo attīstības līmeni; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzas teritorijas joprojām nelabvēlīgi ietekmē nošķirtība, nelabvēlīgs ģeogrāfiskais stāvoklis un tas, ka trūkst nepieciešamās infrastruktūras, kura dotu reālas attīstības iespējas, lai panāktu ES vidējo attīstības līmeni;

| J. | tā kā transporta infrastruktūras un pieejamības uzlabošana palīdzēs izolētos reģionus padarīt pieejamākus, vienlaikus arī mazinot šādos nomaļos apgabalos dzīvojošo kopienu un grupu atstumtību, un tā kā vispārējas nozīmes pakalpojumu, it īpaši izglītības, uzlabošana palīdzēs uzlabot mazaizsargāto grupu un kopienu dzīvi; |
| --- | --- |

J.

tā kā transporta infrastruktūras un pieejamības uzlabošana palīdzēs izolētos reģionus padarīt pieejamākus, vienlaikus arī mazinot šādos nomaļos apgabalos dzīvojošo kopienu un grupu atstumtību, un tā kā vispārējas nozīmes pakalpojumu, it īpaši izglītības, uzlabošana palīdzēs uzlabot mazaizsargāto grupu un kopienu dzīvi;

| K. | tā kā visnabadzīgākajām valstīm un reģioniem trūkst nepieciešamo finanšu resursu, lai sniegtu savu ieguldījumu Kopienas finansējumā, uz kura saņemšanu tiem ir tiesības, un turklāt tiem visbiežāk trūkst administratīvas veiktspējas un cilvēkresursu, lai veiksmīgi izmantotu piešķirto finansējumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā visnabadzīgākajām valstīm un reģioniem trūkst nepieciešamo finanšu resursu, lai sniegtu savu ieguldījumu Kopienas finansējumā, uz kura saņemšanu tiem ir tiesības, un turklāt tiem visbiežāk trūkst administratīvas veiktspējas un cilvēkresursu, lai veiksmīgi izmantotu piešķirto finansējumu;

| L. | tā kā lauku attīstības politikas spēcīgās teritoriālās ietekmes dēļ ir jāuzlabo tās koordinēšana ar reģionālo politiku, sekmējot šo politiku sinerģiju un komplementaritāti, un ir jāizskata šo politiku reintegrācijas priekšrocības un trūkumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā lauku attīstības politikas spēcīgās teritoriālās ietekmes dēļ ir jāuzlabo tās koordinēšana ar reģionālo politiku, sekmējot šo politiku sinerģiju un komplementaritāti, un ir jāizskata šo politiku reintegrācijas priekšrocības un trūkumi;

| M. | tā kā trūkst pieejamu un salīdzināmu statistikas datu par ES reģionu mikroapgabaliem, kuros dzīvo mazaizsargātas kopienas un grupas; |
| --- | --- |

M.

tā kā trūkst pieejamu un salīdzināmu statistikas datu par ES reģionu mikroapgabaliem, kuros dzīvo mazaizsargātas kopienas un grupas;

| N. | tā kā nabadzībai un atstumtībai ļoti izteikti ir teritoriāls raksturs; |
| --- | --- |

N.

tā kā nabadzībai un atstumtībai ļoti izteikti ir teritoriāls raksturs;

| O. | tā kā vairumā mazākattīstīto mikroapgabalu ir sarežģītas, daudzšķautnainas problēmas saistībā ar atrašanos nomalē, apgrūtinātu piekļuvi, svarīgākās infrastruktūras trūkumu, sociāli ekonomisko atpalicību, deindustrializācijas tendenci, zemu izglītības un apmācības līmeni, administratīvās veiktspējas trūkumu, augstu bezdarba līmeni, apbūves un dzīves apstākļu pasliktināšanos, grūtībām piekļūt vispārējas nozīmes pakalpojumiem, apgrūtinātiem apstākļiem tehnoloģiju attīstībai un to, ka lielas iedzīvotāju grupas veido nošķirtas minoritātes un mazaizsargātas grupas; |
| --- | --- |

O.

tā kā vairumā mazākattīstīto mikroapgabalu ir sarežģītas, daudzšķautnainas problēmas saistībā ar atrašanos nomalē, apgrūtinātu piekļuvi, svarīgākās infrastruktūras trūkumu, sociāli ekonomisko atpalicību, deindustrializācijas tendenci, zemu izglītības un apmācības līmeni, administratīvās veiktspējas trūkumu, augstu bezdarba līmeni, apbūves un dzīves apstākļu pasliktināšanos, grūtībām piekļūt vispārējas nozīmes pakalpojumiem, apgrūtinātiem apstākļiem tehnoloģiju attīstībai un to, ka lielas iedzīvotāju grupas veido nošķirtas minoritātes un mazaizsargātas grupas;

| P. | tā kā kohēzijas politikai vajadzīgs tās mērķiem atbilstīgs budžets un efektīvi instrumenti, kas reģioniem dotu iespēju pārvarēt attīstības nevienlīdzību un risināt teritoriālās grūtības, tostarp saistībā ar demogrāfiskajām pārmaiņām, iedzīvotāju koncentrēšanos pilsētās, migrācijas plūsmām, globalizāciju, klimata pārmaiņām un energoapgādi, |
| --- | --- |

P.

tā kā kohēzijas politikai vajadzīgs tās mērķiem atbilstīgs budžets un efektīvi instrumenti, kas reģioniem dotu iespēju pārvarēt attīstības nevienlīdzību un risināt teritoriālās grūtības, tostarp saistībā ar demogrāfiskajām pārmaiņām, iedzīvotāju koncentrēšanos pilsētās, migrācijas plūsmām, globalizāciju, klimata pārmaiņām un energoapgādi,

| 1. | uzsver, ka mazaizsargāto kopienu un grupu teritoriālā koncentrācija un sociālā atstumtība, kas ietekmē visatpalikušākos reģionus, ir arvien lielāka problēma ES kohēzijai; turklāt uzsver, ka šī parādība vērojama ne tikai starp atpalikušiem reģioniem, bet ievērojamā pakāpē arī reģionos, kas atrodas gan mazāk attīstītos, gan labāk attīstītos apgabalos, un tai ir jāpievērš īpaša uzmanība, jo vērojama tendence šādām mazaizsargātām kopienām un grupām uz vispārējā labvēlīgā fona nepievērst uzmanību; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka mazaizsargāto kopienu un grupu teritoriālā koncentrācija un sociālā atstumtība, kas ietekmē visatpalikušākos reģionus, ir arvien lielāka problēma ES kohēzijai; turklāt uzsver, ka šī parādība vērojama ne tikai starp atpalikušiem reģioniem, bet ievērojamā pakāpē arī reģionos, kas atrodas gan mazāk attīstītos, gan labāk attīstītos apgabalos, un tai ir jāpievērš īpaša uzmanība, jo vērojama tendence šādām mazaizsargātām kopienām un grupām uz vispārējā labvēlīgā fona nepievērst uzmanību;

| 2. | aicina dalībvalstis noteikt kritērijus mazaizsargātu kopienu un grupu definēšanai, lai labāk identificētu problēmas, ar kurām tās saskaras, un veicinātu mērķtiecīgus un sistemātiskus pasākumus; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis noteikt kritērijus mazaizsargātu kopienu un grupu definēšanai, lai labāk identificētu problēmas, ar kurām tās saskaras, un veicinātu mērķtiecīgus un sistemātiskus pasākumus;

| 3. | uzskata, ka sociālās atstumtības teritoriālā dimensija ir jārisina teritoriālās kohēzijas politikas ietvaros; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka sociālās atstumtības teritoriālā dimensija ir jārisina teritoriālās kohēzijas politikas ietvaros;

| 4. | šajā sakarā uzsver, ka sociālās atstumtības teritoriālo problēmu pārvarēšanai nepietiek ar atsevišķiem pasākumiem, un tādēļ dalībvalstīm iesaka piemērot visaptverošu teritoriālās attīstības stratēģiju, īstenojot līdzsvarošanas politiku, ieviešot integrētu daudznozaru pieeju un pievēršoties visu ES apgabalu potenciālam; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarā uzsver, ka sociālās atstumtības teritoriālo problēmu pārvarēšanai nepietiek ar atsevišķiem pasākumiem, un tādēļ dalībvalstīm iesaka piemērot visaptverošu teritoriālās attīstības stratēģiju, īstenojot līdzsvarošanas politiku, ieviešot integrētu daudznozaru pieeju un pievēršoties visu ES apgabalu potenciālam;

| 5. | norāda, ka jāizmanto integrēta pieeja, lai novērstu iespēju nevienlīdzību un iespējamo sociālo konfliktu koncentrāciju mazattīstītos apgabalos; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka jāizmanto integrēta pieeja, lai novērstu iespēju nevienlīdzību un iespējamo sociālo konfliktu koncentrāciju mazattīstītos apgabalos;

| 6. | šajā sakarā norāda, ka mazaizsargātas grupas ir visos reģionos, pat visturīgākajos, un ka integrētā pieejā šīs grupas ir jāņem vērā; |
| --- | --- |

6.

šajā sakarā norāda, ka mazaizsargātas grupas ir visos reģionos, pat visturīgākajos, un ka integrētā pieejā šīs grupas ir jāņem vērā;

| 7. | norāda, ka nabadzības un atstumtības parādības skar ne tikai pilsētu, bet arī lauku teritorijas, pat ja šīs parādības šajās teritorijās var izpausties īpašos veidos, it īpaši tādēļ, ka lauku vidē sociālajai atstumtībai pievienojas teritoriālā atstumtība, un norāda, ka šajās sociāli mazattīstītajās vietās tiek skartas visas sociālās grupas, kas tajās dzīvo; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka nabadzības un atstumtības parādības skar ne tikai pilsētu, bet arī lauku teritorijas, pat ja šīs parādības šajās teritorijās var izpausties īpašos veidos, it īpaši tādēļ, ka lauku vidē sociālajai atstumtībai pievienojas teritoriālā atstumtība, un norāda, ka šajās sociāli mazattīstītajās vietās tiek skartas visas sociālās grupas, kas tajās dzīvo;

| 8. | uzsver, ka saistībā ar integrētu pieeju ir svarīgi veselīgas vides attīstību Kopienas, dalībvalstu un reģionu līmenī izvirzīt par prioritāti, lai sasniegtu kohēzijas politikas mērķus, piemēram, nabadzības novēršanu, iedzīvotāju veselības uzlabošanu un augstāku dzīves kvalitāti visos reģionos, tādējādi būtiski veicinot ES ilgtermiņa attīstību un sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka saistībā ar integrētu pieeju ir svarīgi veselīgas vides attīstību Kopienas, dalībvalstu un reģionu līmenī izvirzīt par prioritāti, lai sasniegtu kohēzijas politikas mērķus, piemēram, nabadzības novēršanu, iedzīvotāju veselības uzlabošanu un augstāku dzīves kvalitāti visos reģionos, tādējādi būtiski veicinot ES ilgtermiņa attīstību un sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju;

| 9. | uzsver, cik svarīgi ir attīstības stratēģijas plānošanā un īstenošanā iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes, ekonomiskos un sociālos partnerus, kā arī attiecīgās NVO un cik svarīgi ir atbalstīt augšupējas iniciatīvas; |
| --- | --- |

9.

uzsver, cik svarīgi ir attīstības stratēģijas plānošanā un īstenošanā iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes, ekonomiskos un sociālos partnerus, kā arī attiecīgās NVO un cik svarīgi ir atbalstīt augšupējas iniciatīvas;

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis līdzekļus attīstītām pilsētām un izolētām teritorijām, tostarp lauku apgabaliem, piešķirt atbilstīgi to specifiskajām vajadzībām, un izveidot īpaši izstrādātas ilgtermiņa programmas konkrētām mazaizsargātām kopienām un grupām, šādu programmu lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā iesaistot vietējās iestādes, attiecīgos sociālos un ekonomiskos partnerus un attiecīgo iedzīvotāju grupu pārstāvjus, lai vislabāk apmierinātu viņu vajadzības un rastu patiesus risinājumus atstumtības un tās seku novēršanai; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un dalībvalstis līdzekļus attīstītām pilsētām un izolētām teritorijām, tostarp lauku apgabaliem, piešķirt atbilstīgi to specifiskajām vajadzībām, un izveidot īpaši izstrādātas ilgtermiņa programmas konkrētām mazaizsargātām kopienām un grupām, šādu programmu lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā iesaistot vietējās iestādes, attiecīgos sociālos un ekonomiskos partnerus un attiecīgo iedzīvotāju grupu pārstāvjus, lai vislabāk apmierinātu viņu vajadzības un rastu patiesus risinājumus atstumtības un tās seku novēršanai;

| 11. | aicina lauku apgabalos saglabāt darbības, kas sniedz ienākumus, īpašu uzmanību pievēršot ģimenes saimniecībām un mazajām un vidējām lauku saimniecībām, pārskatot KLP, lai padarītu to godīgāku, kā arī pievērst uzmanību nelauksaimnieciskai uzņēmējdarbībai, kas nodrošina preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuri ir nepieciešami, lai saglabātu esošos un uzņemtu jaunus iedzīvotājus; |
| --- | --- |

11.

aicina lauku apgabalos saglabāt darbības, kas sniedz ienākumus, īpašu uzmanību pievēršot ģimenes saimniecībām un mazajām un vidējām lauku saimniecībām, pārskatot KLP, lai padarītu to godīgāku, kā arī pievērst uzmanību nelauksaimnieciskai uzņēmējdarbībai, kas nodrošina preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kuri ir nepieciešami, lai saglabātu esošos un uzņemtu jaunus iedzīvotājus;

| 12. | uzsver lauksaimnieciskas un nelauksaimnieciskas ekonomiskās darbības (piemēram, lauksaimniecības produktu pārstrādes un tiešas tirdzniecības, tūrisma, pakalpojumu, mazo un vidējo ražošanas nozaru) nozīmi lauku apgabalos, lai nodrošinātu nodarbinātību un novērstu nabadzību un izceļošanu no laukiem; tāpēc aicina uzlabot profesionālās tālākizglītības iespējas lauku apgabalos, lai atbalstītu uzņēmumu attīstību; |
| --- | --- |

12.

uzsver lauksaimnieciskas un nelauksaimnieciskas ekonomiskās darbības (piemēram, lauksaimniecības produktu pārstrādes un tiešas tirdzniecības, tūrisma, pakalpojumu, mazo un vidējo ražošanas nozaru) nozīmi lauku apgabalos, lai nodrošinātu nodarbinātību un novērstu nabadzību un izceļošanu no laukiem; tāpēc aicina uzlabot profesionālās tālākizglītības iespējas lauku apgabalos, lai atbalstītu uzņēmumu attīstību;

| 13. | mudina Komisiju un dalībvalstis vairāk izmantot pieejamo daudzveidīgo finanšu instrumentu, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Integrācijas fonda, Kopienas Sabiedrības veselības rīcības programmas un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, sinerģiju un komplementaritāti, lai palielinātu to pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

13.

mudina Komisiju un dalībvalstis vairāk izmantot pieejamo daudzveidīgo finanšu instrumentu, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda, Eiropas Integrācijas fonda, Kopienas Sabiedrības veselības rīcības programmas un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, sinerģiju un komplementaritāti, lai palielinātu to pievienoto vērtību;

| 14. | aicina Komisiju saistībā ar gaidāmo Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju izvirzīt teritoriālās kohēzijas mērķi un noteikt tai skaidru definīciju, kritērijus un instrumentus, kā arī teritoriālo mērķu sasniegšanai pieejamos līdzekļus; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju saistībā ar gaidāmo Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju izvirzīt teritoriālās kohēzijas mērķi un noteikt tai skaidru definīciju, kritērijus un instrumentus, kā arī teritoriālo mērķu sasniegšanai pieejamos līdzekļus;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis apkopot salīdzināmus statistikas datus par mikroreģioniem, īpašu uzmanību pievēršot sociālajiem rādītājiem, piemēram, ANO noteiktajam tautas attīstības indeksam, lai ar attiecīgiem pasākumiem uzlabotu situāciju apgabalos, kur dzīvo vismazāk aizsargātās kopienas un grupas, un risinātu problēmas, ar kurām tās saskaras; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis apkopot salīdzināmus statistikas datus par mikroreģioniem, īpašu uzmanību pievēršot sociālajiem rādītājiem, piemēram, ANO noteiktajam tautas attīstības indeksam, lai ar attiecīgiem pasākumiem uzlabotu situāciju apgabalos, kur dzīvo vismazāk aizsargātās kopienas un grupas, un risinātu problēmas, ar kurām tās saskaras;

| 16. | aicina Komisiju šajā sakarā rūpīgi izpētīt apjomu, kādā būtu jāizmanto jauni skaitliski attīstības rādītāji papildus IKP uz vienu iedzīvotāju, piemēram, sociālie rādītāji, lai identificētu vismazāk aizsargātās kopienas un grupas un to atrašanās vietu, konstatētu atšķirības starp reģioniem un to iekšienē, novērtētu politikas īstenošanu un efektivitāti un izmantotu tos kā orientieri attīstības plānošanā; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju šajā sakarā rūpīgi izpētīt apjomu, kādā būtu jāizmanto jauni skaitliski attīstības rādītāji papildus IKP uz vienu iedzīvotāju, piemēram, sociālie rādītāji, lai identificētu vismazāk aizsargātās kopienas un grupas un to atrašanās vietu, konstatētu atšķirības starp reģioniem un to iekšienē, novērtētu politikas īstenošanu un efektivitāti un izmantotu tos kā orientieri attīstības plānošanā;

| 17. | mudina Komisiju saistībā ar Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju izpētīt, vai NUTS 4. līmenis būtu piemērots, lai teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanai izmantotu diferencētu politiku; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju saistībā ar Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju izpētīt, vai NUTS 4. līmenis būtu piemērots, lai teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanai izmantotu diferencētu politiku;

| 18. | uzsver, ka jāveic pasākumi saistībā ar demogrāfiskajām tendencēm iedzīvotājiem arvien vairāk koncentrēties pilsētās un pamest laukus un saistībā ar šo tendenču teritoriālo ietekmi; tāpēc aicina dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, lai atveseļotu apdraudētus apgabalus, attīstot infrastruktūru, sekmējot patiesas attīstības iespējas atbilstīgi to specifiskajām iespējām, ar uzlabotu vietējo administratīvo veiktspēju un sabiedriskā sektora decentralizāciju veicinot vispārējas nozīmes pakalpojumus, piedāvājot atbilstīgu apmācību un nodarbinātības iespējas, uzlabojot apbūvi un dzīves apstākļus un paaugstinot šo apgabalu pievilcību investoriem; uzskata, ka vienlaikus ir jāatbalsta pilsētu centieni risināt savas problēmas; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka jāveic pasākumi saistībā ar demogrāfiskajām tendencēm iedzīvotājiem arvien vairāk koncentrēties pilsētās un pamest laukus un saistībā ar šo tendenču teritoriālo ietekmi; tāpēc aicina dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, lai atveseļotu apdraudētus apgabalus, attīstot infrastruktūru, sekmējot patiesas attīstības iespējas atbilstīgi to specifiskajām iespējām, ar uzlabotu vietējo administratīvo veiktspēju un sabiedriskā sektora decentralizāciju veicinot vispārējas nozīmes pakalpojumus, piedāvājot atbilstīgu apmācību un nodarbinātības iespējas, uzlabojot apbūvi un dzīves apstākļus un paaugstinot šo apgabalu pievilcību investoriem; uzskata, ka vienlaikus ir jāatbalsta pilsētu centieni risināt savas problēmas;

| 19. | uzskata, ka, lai gan lauku pamešana agrāk bija kā drošības vārsts lauksaimniekiem, kuri vairs nevarēja strādāt savā jomā, pašlaik situācija ir mainījusies, jo bezdarbs ievērojami skar nekvalificētus darba ņēmējus, un tāpēc laukos izvietotās ražotnes vienas no pirmajām cieš uzņēmumu restrukturizācijas un pārvietošanas gadījumā, ierobežojot darbības daudzveidības iespējas, ar kurām grūtības nonākušie lauksaimnieki agrāk varēja rēķināties, lai papildinātu ienākumus no lauksaimniecības, un ka šādi paātrinās nonākšana nabadzībā; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka, lai gan lauku pamešana agrāk bija kā drošības vārsts lauksaimniekiem, kuri vairs nevarēja strādāt savā jomā, pašlaik situācija ir mainījusies, jo bezdarbs ievērojami skar nekvalificētus darba ņēmējus, un tāpēc laukos izvietotās ražotnes vienas no pirmajām cieš uzņēmumu restrukturizācijas un pārvietošanas gadījumā, ierobežojot darbības daudzveidības iespējas, ar kurām grūtības nonākušie lauksaimnieki agrāk varēja rēķināties, lai papildinātu ienākumus no lauksaimniecības, un ka šādi paātrinās nonākšana nabadzībā;

| 20. | uzsver, ka pēc 2013. gada ne tikai jāsaglabā strukturālā politika, bet arī jāizmanto budžeta pārskats kā iespēja nodrošināt vajadzīgo resursu pieejamību, lai garantētu ES reģionu un valstu turpmāko ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka pēc 2013. gada ne tikai jāsaglabā strukturālā politika, bet arī jāizmanto budžeta pārskats kā iespēja nodrošināt vajadzīgo resursu pieejamību, lai garantētu ES reģionu un valstu turpmāko ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| 21. | iesaka politiskajos pasākumus, kas paredzēti sociālās atstumtības novēršanai un mazaizsargātu kopienu un grupu aktivizēšanai, iekļaut brīvprātības elementu; |
| --- | --- |

21.

iesaka politiskajos pasākumus, kas paredzēti sociālās atstumtības novēršanai un mazaizsargātu kopienu un grupu aktivizēšanai, iekļaut brīvprātības elementu;

| 22. | aicina Komisiju iesniegt īpašu priekšlikumu par reāliem un konkrētiem risinājumiem problēmām, ar kurām saskaras mazaizsargātās kopienas un grupas, tostarp sociālajai atstumtībai; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju iesniegt īpašu priekšlikumu par reāliem un konkrētiem risinājumiem problēmām, ar kurām saskaras mazaizsargātās kopienas un grupas, tostarp sociālajai atstumtībai;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

(2)  OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0035.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/5

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsAttīstības politikas saskaņotība un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekme uz attīstību Rietumāfrikā

P6_TA(2008)0289

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija rezolūcija par Attīstības politikas saskaņotību un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekmi uz attīstību Rietumāfrikā (2007/2183(INI))

2009/C 286 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 178. pantu,

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas sanāksmē par Eiropas Savienības attīstības politiku izstrādāto 2005. gada kopīgo paziņojumu: “Eiropas konsenss” (1),

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Kotonū Nolīgums) (2) ar grozījumiem, kas izdarīti, lai grozītu 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā parakstīto partnerattiecību nolīgumu (3),

ņemot vērā Kopīgo ES un Āfrikas stratēģiju,

ņemot vērā Komisijas sagatavoto pirmo divu gadu “ES ziņojumu par attīstības politiku saskaņotību”, (COM(2007)0545), un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2007)1202),

ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. un 22. decembra, 2005. gada 24. maija, 2006. gada 10. marta, 2006. gada 11. aprīļa, 2006. gada 17. oktobra, 2006. gada 5. decembra, 2006. gada 15. decembra, 2007. gada 19.—20. novembra secinājumus,

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par attīstības politiku saskaņotību un darba programmu no 2006. gada līdz 2007. gadam (SEC(2006)0335),

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,

ņemot vērā 2002. gada 22. marta Monterejas vienošanos par finansējumu attīstībai,

ņemot vērā Attīstības politikas pārvaldības Eiropas centra, PARTICIP GmbH un Komplutenses Starptautisko studiju institūta 2007. gada maijā publicēto vērtējošo pētījumu par “ES iestāžu un dalībvalstu mehānismiem attīstības politikas saskaņotībai”,

ņemot vērā ES Vienotības programmu, ko sagatavojis Evert Vermeer fonds un Eiropas NVO konfederācija palīdzībai un attīstībai,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par “Globālas klimata pārmaiņu alianses veidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgām jaunattīstības valstīm, kuras ir visvairāk neaizsargātas pret klimata pārmaiņām” (COM(2007)0540),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 13. gadskārtējās sesijas (COP13) un Bali, Indonēzijā no 2007. gada 3. decembra līdz 14. decembrim notikušās Kioto protokola pušu sanāksmes rezultātus,

ņemot vērā 2007. gada 22. maija rezolūciju par bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanu līdz 2010. gadam (4),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija priekšlikumu (COM(2003)0251) ES rīcības plānam par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT) un Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministru padomes 2003. gada 13. oktobra secinājumus, un 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (5),

ņemot vērā 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par ES FLEGT rīcības plāna īstenošanas paātrināšanu (6),

ņemot vērā vides ministru 2007. gada 20. februāra secinājumus par ES mērķiem klimata starptautiskā režīma turpmākajai attīstībai līdz 2012. gadam, kuros “uzsvērts, ka turpmākajās divās līdz trīs desmitgadēs nepieciešama konkrēta politika un pasākumi, lai apturētu un mazinātu oglekļa dioksīda emisijas, kas rodas atmežošanas rezultātā jaunattīstības valstīs”,

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra paziņojumu par “Integrētajiem pamatprincipiem zvejniecības partnerattiecību nolīgumiem ar trešām valstīm” (COM(2002)0637),

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu un FAO 1999. gada Starptautisko rīcības plānu zvejas jaudas pārvaldībai,

ņemot vērā FAO 2005. gada John Kurien sagatavoto pētījumu ar nosaukumu “Zivju atbildīga tirdzniecība un nodrošinātība ar pārtiku”,

ņemot vērā 2007. gada 16. jūlijā iesniegto pētījumu “Attīstības politikas saskaņotība, un kā ES zivsaimniecības politika ietekmē attīstību Rietumāfrikā”, kas veikts Eiropas Parlamenta uzdevumā;

ņemot vērā 2001. gada 25. oktobra rezolūciju par Zivsaimniecību un nabadzības samazināšanu (7),

ņemot vērā Juliette Hallaire 2007. gada septembra pētījumu “L'émigration irrégulière vers l'Union européenne au départ des côtes sénégalaises”, kuru publiskojusi Starptautiskā migrācijas organizācija,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A6-0137/2008),

| A. | tā kā ANO Tūkstošgades deklarācijā visas valstis aicinātas nodrošināt attīstības politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Tūkstošgades deklarācijā visas valstis aicinātas nodrošināt attīstības politikas saskaņotību;

| B. | tā kā ES uzņēmusies stingras saistības atbilstīgi EK līguma 178. pantam, kurā teikts, ka īstenojot Kopienas politiku, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Kopiena ievēro tās politikas mērķus attiecībā uz sadarbību attīstības jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES uzņēmusies stingras saistības atbilstīgi EK līguma 178. pantam, kurā teikts, ka īstenojot Kopienas politiku, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Kopiena ievēro tās politikas mērķus attiecībā uz sadarbību attīstības jomā;

| C. | tā kā iepriekš minētā Eiropas Konsensa attīstības jomā 35. pantā izvirzīts noteikums, ka “ES pienākums ir rīkoties, lai sekmētu attīstības politikas saskaņotību vairākās jomās,” un ka “ir svarīgi, lai citās politikas jomās tiktu atbalstīti jaunattīstības valstu centieni Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā”; |
| --- | --- |

C.

tā kā iepriekš minētā Eiropas Konsensa attīstības jomā 35. pantā izvirzīts noteikums, ka “ES pienākums ir rīkoties, lai sekmētu attīstības politikas saskaņotību vairākās jomās,” un ka “ir svarīgi, lai citās politikas jomās tiktu atbalstīti jaunattīstības valstu centieni Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā”;

| D. | tā kā Komisijas iepriekš minētajā Komisijas divu gadu ziņojumā par attīstības politikas saskaņotību citu starpā atzīts, ka:






  — | attīstības politikas saskaņotības koncepcija vēl nav pietiekami nostiprināta lēmumu pieņemšanas procesā, |
| --- | --- | --- |

D.

tā kā Komisijas iepriekš minētajā Komisijas divu gadu ziņojumā par attīstības politikas saskaņotību citu starpā atzīts, ka:

—

attīstības politikas saskaņotības koncepcija vēl nav pietiekami nostiprināta lēmumu pieņemšanas procesā,

| — | par spīti ES centieniem — tā vēl arvien ir agrīnā attīstības stadijā, izstrādājot minētās politikas jomas saskaņotības koncepciju, |
| --- | --- |

—

par spīti ES centieniem — tā vēl arvien ir agrīnā attīstības stadijā, izstrādājot minētās politikas jomas saskaņotības koncepciju,

| — | galvenie šķēršļi politikas saskaņotības palielināšanai ir politisko prioritāšu un interešu konflikti starp dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm, |
| --- | --- |

—

galvenie šķēršļi politikas saskaņotības palielināšanai ir politisko prioritāšu un interešu konflikti starp dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm,

| — | trūkst izpratnes un zināšanu par attīstības politikas saskaņotību, un ir nepieciešams nodrošināt augsta līmeņa politisko aprindu iesaistīšanos šā jautājuma risināšanā, |
| --- | --- |

—

trūkst izpratnes un zināšanu par attīstības politikas saskaņotību, un ir nepieciešams nodrošināt augsta līmeņa politisko aprindu iesaistīšanos šā jautājuma risināšanā,

| — | ņemot vērā to, ka zivsaimniecība ir svarīga ekonomikas nozare piekrastē esošajās valstīs, politikas saskaņotībai var būt nozīmīga loma nodrošinātībā ar pārtiku; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka zivsaimniecība ir svarīga ekonomikas nozare piekrastē esošajās valstīs, politikas saskaņotībai var būt nozīmīga loma nodrošinātībā ar pārtiku;

| E. | tā kā 2005. gada 24. maija Padomes secinājumos iekļauta apņemšanās uzlabot ES attīstības politikas saskaņotību, jo īpaši divpadsmit prioritārajās politikas jomās, tostarp tirdzniecības, zivsaimniecības, vides, klimata pārmaiņu, migrācijas un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2005. gada 24. maija Padomes secinājumos iekļauta apņemšanās uzlabot ES attīstības politikas saskaņotību, jo īpaši divpadsmit prioritārajās politikas jomās, tostarp tirdzniecības, zivsaimniecības, vides, klimata pārmaiņu, migrācijas un nodarbinātības jomā;

| F. | tā kā divi svarīgākie bioloģiskie dabas resursi, kurus Eiropas Savienība izmanto Rietumāfrikā ir zivis un meži, jo saskaņā ar Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta sniegto informāciju 80 % Rietumāfrikas valstu ekonomiskā savienības (ECOWAS) eksportēto zivju un kokmateriālu tiek izvesti uz ES, |
| --- | --- |

F.

tā kā divi svarīgākie bioloģiskie dabas resursi, kurus Eiropas Savienība izmanto Rietumāfrikā ir zivis un meži, jo saskaņā ar Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta sniegto informāciju 80 % Rietumāfrikas valstu ekonomiskā savienības (ECOWAS) eksportēto zivju un kokmateriālu tiek izvesti uz ES,

| G. | tā kā ANO noteikusi, ka Rietumāfrika ir Āfrikas vistālāko rietumu reģions, ko veido 16 valstis: Benina, Burkinafaso, Kaboverde, Kotdivuāra, Gambija, Gvineja, Gvineja-Bisava, Libērija, Mali, Mauritānija, Nigēra, Nigērija, Senegāla, Sjerraleone, Togo (proti, ECOWAS kopā ar Mauritāniju) (8) un tā kā turklāt Kamerūna arī bieži tiek uzskatīta par Rietumāfrikas daļu, |
| --- | --- |

G.

tā kā ANO noteikusi, ka Rietumāfrika ir Āfrikas vistālāko rietumu reģions, ko veido 16 valstis: Benina, Burkinafaso, Kaboverde, Kotdivuāra, Gambija, Gvineja, Gvineja-Bisava, Libērija, Mali, Mauritānija, Nigēra, Nigērija, Senegāla, Sjerraleone, Togo (proti, ECOWAS kopā ar Mauritāniju) (8) un tā kā turklāt Kamerūna arī bieži tiek uzskatīta par Rietumāfrikas daļu,

Attīstības politikas saskaņotība

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka palielinājusies Komisijas, Padomes un dalībvalstu uzmanība un saistības attiecībā uz attīstības politikas saskaņotību, kā to liecina 12 saistības attīstības politikas saskaņotības jomā, ziņojuma sagatavošana par diviem gadiem un dažādi citi jauni mehānismi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka palielinājusies Komisijas, Padomes un dalībvalstu uzmanība un saistības attiecībā uz attīstības politikas saskaņotību, kā to liecina 12 saistības attīstības politikas saskaņotības jomā, ziņojuma sagatavošana par diviem gadiem un dažādi citi jauni mehānismi;

| 2. | uzsver, cik svarīga ir politikas saskaņotība, kas uzskatāma par vienu no ES ieguldījumiem Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik svarīga ir politikas saskaņotība, kas uzskatāma par vienu no ES ieguldījumiem Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā;

| 3. | uzsver to, ka politiskā griba un apņemšanās ņemt vērā jaunattīstības valstu intereses visās šīs valstis ietekmējošās politikas jomās būtiski ietekmē labākas politikas saskaņotības panākšanu; |
| --- | --- |

3.

uzsver to, ka politiskā griba un apņemšanās ņemt vērā jaunattīstības valstu intereses visās šīs valstis ietekmējošās politikas jomās būtiski ietekmē labākas politikas saskaņotības panākšanu;

| 4. | vērš uzmanību uz ciešo iekšējo saikni starp ES politiku attīstības un zivsaimniecības jomās, kā arī attīstības un koksnes tirdzniecības jomās un uzsver, ka ES zivsaimniecības un mežu politikas jomā īstenojamie pasākumi lielā mērā ietekmē ilgtspējīgu attīstību vietējā līmenī; |
| --- | --- |

4.

vērš uzmanību uz ciešo iekšējo saikni starp ES politiku attīstības un zivsaimniecības jomās, kā arī attīstības un koksnes tirdzniecības jomās un uzsver, ka ES zivsaimniecības un mežu politikas jomā īstenojamie pasākumi lielā mērā ietekmē ilgtspējīgu attīstību vietējā līmenī;

| 5. | atgādina, ka iepriekš minētajā COP13 tika apstiprināts, ka mežu izciršana ievērojami palielina siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un tādējādi arī klimata pārmaiņas, un tajā tika uzsvērta nepieciešamība atbalstīt jaunattīstības valstis centienos saglabāt un ilgtspējīgi apsaimniekot mežus; mudina ES un dalībvalstis veikt nozīmīgus finansiālus ieguldījumus starptautiskajās iniciatīvās, kuru mērķis ir mežu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana un apsaimniekošana jaunattīstības valstīs, bet jo īpaši — ieguldījumus Āfrikas valstu atbalstam; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka iepriekš minētajā COP13 tika apstiprināts, ka mežu izciršana ievērojami palielina siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un tādējādi arī klimata pārmaiņas, un tajā tika uzsvērta nepieciešamība atbalstīt jaunattīstības valstis centienos saglabāt un ilgtspējīgi apsaimniekot mežus; mudina ES un dalībvalstis veikt nozīmīgus finansiālus ieguldījumus starptautiskajās iniciatīvās, kuru mērķis ir mežu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana un apsaimniekošana jaunattīstības valstīs, bet jo īpaši — ieguldījumus Āfrikas valstu atbalstam;

Meži

| 6. | ir nobažījies, ka tropu mežu izciršana ir viens no klimata pārmaiņas būtiskajiem faktoriem, kas izraisa 20 % no kopējā cilvēku radītā siltumnīcas efekta gāzu emisijas katru gadu un iznīcina miljoniem vietējo un iedzimto kopienu pārstāvju iztikas avotus; |
| --- | --- |

6.

ir nobažījies, ka tropu mežu izciršana ir viens no klimata pārmaiņas būtiskajiem faktoriem, kas izraisa 20 % no kopējā cilvēku radītā siltumnīcas efekta gāzu emisijas katru gadu un iznīcina miljoniem vietējo un iedzimto kopienu pārstāvju iztikas avotus;

| 7. | ir nobažījies par to, ka lēti, bet nelegāli kokmateriālu un mežsaimniecības importa produkti, turklāt dažiem rūpniecības uzņēmumiem neievērojot vides un sociālos pamatstandartus, izjauc stabilitāti starptautiskajos tirgos un samazina ražojošo valstu nodokļu ieņēmumus; |
| --- | --- |

7.

ir nobažījies par to, ka lēti, bet nelegāli kokmateriālu un mežsaimniecības importa produkti, turklāt dažiem rūpniecības uzņēmumiem neievērojot vides un sociālos pamatstandartus, izjauc stabilitāti starptautiskajos tirgos un samazina ražojošo valstu nodokļu ieņēmumus;

| 8. | ir nobažījies par to, ka saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem mazāk nekā 7 % no pasaules apmežotās platības piešķirts ekomarķējums un mazāk nekā 5 % no tropu mežiem tiek apsaimniekoti ilgtspējīgā veidā; |
| --- | --- |

8.

ir nobažījies par to, ka saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas datiem mazāk nekā 7 % no pasaules apmežotās platības piešķirts ekomarķējums un mazāk nekā 5 % no tropu mežiem tiek apsaimniekoti ilgtspējīgā veidā;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Rietumāfrikā Komisija ir iesaistījusies oficiālās sarunās ar Ganu un Kamerūnu un sagatavošanās diskusijās ar Libēriju ar mērķi parakstīt brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus, lai kontrolētu to koksnes izstrādājumu likumību, kas tieši tiek eksportēti uz Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka Rietumāfrikā Komisija ir iesaistījusies oficiālās sarunās ar Ganu un Kamerūnu un sagatavošanās diskusijās ar Libēriju ar mērķi parakstīt brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus, lai kontrolētu to koksnes izstrādājumu likumību, kas tieši tiek eksportēti uz Eiropas Savienību;

| 10. | uzsver, ka visiem mežu saglabāšanas projektiem, tostarp Carbon Partnership Facility (FCPF) un ES Rīcības plānam saistībā ar tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību meža nozarē (FLEGT), jānodrošina vietējo pašvaldību un vietējo iedzīvotāju tradicionālās un paražu tiesības izmantot mežus saskaņā ar ANO Deklarāciju par pamatiedzīvotāju tiesībām; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka visiem mežu saglabāšanas projektiem, tostarp Carbon Partnership Facility (FCPF) un ES Rīcības plānam saistībā ar tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību meža nozarē (FLEGT), jānodrošina vietējo pašvaldību un vietējo iedzīvotāju tradicionālās un paražu tiesības izmantot mežus saskaņā ar ANO Deklarāciju par pamatiedzīvotāju tiesībām;

| 11. | aicina Komisiju apmierināt pieprasījumus par meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas iniciatīvu finansējumu saistībā ar palīdzības programmas izstrādi un valsts stratēģijas dokumentiem; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju apmierināt pieprasījumus par meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas iniciatīvu finansējumu saistībā ar palīdzības programmas izstrādi un valsts stratēģijas dokumentiem;

| 12. | aicina Komisiju iesniegt paziņojumu, kurā noteikta ES pieeja, iesaistīšanās un atbalsts pašreizējiem un turpmākajiem finansēšanas mehānismiem mežu aizsardzības sekmēšanai un emisiju samazināšanai mežu izciršanas rezultātā, tostarp saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu, kā arī ar FCPF; paziņojumā jāizklāsta ES saistības piešķirt finansējumu, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm aizsargāt mežus, finansētu mežu aizsargājamo platību pārvaldību un sekmētu ekonomisko risinājumu izstrādi, kas piedāvātu alternatīvas mežu iznīcināšanai; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju iesniegt paziņojumu, kurā noteikta ES pieeja, iesaistīšanās un atbalsts pašreizējiem un turpmākajiem finansēšanas mehānismiem mežu aizsardzības sekmēšanai un emisiju samazināšanai mežu izciršanas rezultātā, tostarp saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu, kā arī ar FCPF; paziņojumā jāizklāsta ES saistības piešķirt finansējumu, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm aizsargāt mežus, finansētu mežu aizsargājamo platību pārvaldību un sekmētu ekonomisko risinājumu izstrādi, kas piedāvātu alternatīvas mežu iznīcināšanai;

| 13. | aicina Komisiju un ES dalībvalstis paātrināt iepriekš minētā ES FLEGT rīcības plāna un ES regulas par īstenošanu, kuras mērķis ir apkarot nelegālu mežu izstrādāšanu un ar to saistītu tirdzniecību, kā arī tādu koka izstrādājumu patēriņa palielināšana, kuru ražošana ir noturīga, un ievērojami palielināt partnervalstu skaitu; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un ES dalībvalstis paātrināt iepriekš minētā ES FLEGT rīcības plāna un ES regulas par īstenošanu, kuras mērķis ir apkarot nelegālu mežu izstrādāšanu un ar to saistītu tirdzniecību, kā arī tādu koka izstrādājumu patēriņa palielināšana, kuru ražošana ir noturīga, un ievērojami palielināt partnervalstu skaitu;

| 14. | jo īpaši aicina Komisiju šajā likumdošanas periodā ierosināt visaptverošu likumdošanas priekšlikumu, ar kuru novērš tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu laišanu tirgū, kas ražoti, izmantojot nelegālus avotus vai mežus iznīcinošā veidā; |
| --- | --- |

14.

jo īpaši aicina Komisiju šajā likumdošanas periodā ierosināt visaptverošu likumdošanas priekšlikumu, ar kuru novērš tādu kokmateriālu un koka izstrādājumu laišanu tirgū, kas ražoti, izmantojot nelegālus avotus vai mežus iznīcinošā veidā;

| 15. | mudina ES dalībvalstis un Komisiju paātrināt ES, valsts un vietējā līmeņa normatīvu aktu pieņemšanu un īstenošanu, kuros nostiprināta vidi saudzējoša publiskā iepirkuma politika, dodot priekšroku koka izstrādājumiem ar ekomarķējumu, īpaši tādiem, kas apstiprināti saskaņā ar Meža uzraudzības padomes (FSC) standartiem; |
| --- | --- |

15.

mudina ES dalībvalstis un Komisiju paātrināt ES, valsts un vietējā līmeņa normatīvu aktu pieņemšanu un īstenošanu, kuros nostiprināta vidi saudzējoša publiskā iepirkuma politika, dodot priekšroku koka izstrādājumiem ar ekomarķējumu, īpaši tādiem, kas apstiprināti saskaņā ar Meža uzraudzības padomes (FSC) standartiem;

Zivis

| 16. | uzsver Rietumāfrikas valstu augsto atkarības līmeni no zvejniecības kā nodarbinātības, nodrošinātības ar pārtiku, proteīna, valsts ieņēmumu un ārvalstu valūtas avota, kā to liecina pašreizējās situācijas analīze, ko publiskojusi Starptautiskā migrācijas organizācija un kurā izteikts viedoklis, ka viens no galvenajiem migrācijas iemesliem no Senegālas ir vietējās zvejniecības nozares samazināšanās; |
| --- | --- |

16.

uzsver Rietumāfrikas valstu augsto atkarības līmeni no zvejniecības kā nodarbinātības, nodrošinātības ar pārtiku, proteīna, valsts ieņēmumu un ārvalstu valūtas avota, kā to liecina pašreizējās situācijas analīze, ko publiskojusi Starptautiskā migrācijas organizācija un kurā izteikts viedoklis, ka viens no galvenajiem migrācijas iemesliem no Senegālas ir vietējās zvejniecības nozares samazināšanās;

| 17. | ar gandarījumu norāda uz šajā jomā notikušo attīstību un to atbalsta, tomēr joprojām ir nobažījies par dažu šīs zonas valstu gausumu un neizlēmību savu resursu aizsardzības jomā; pauž nožēlu, ka, neskatoties uz ES ieguldīto darbu attiecībā uz partnerattiecību nolīgumiem, bioloģisko dabas resursu un tostarp zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana un tās sniegtās priekšrocības joprojām ne vien nav šo valstu prioritāte, bet bieži vien ir pakārtota citām politiskām un ekonomiskām interesēm; |
| --- | --- |

17.

ar gandarījumu norāda uz šajā jomā notikušo attīstību un to atbalsta, tomēr joprojām ir nobažījies par dažu šīs zonas valstu gausumu un neizlēmību savu resursu aizsardzības jomā; pauž nožēlu, ka, neskatoties uz ES ieguldīto darbu attiecībā uz partnerattiecību nolīgumiem, bioloģisko dabas resursu un tostarp zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana un tās sniegtās priekšrocības joprojām ne vien nav šo valstu prioritāte, bet bieži vien ir pakārtota citām politiskām un ekonomiskām interesēm;

| 18. | tādēļ mudina Komisiju apskatīt šo jautājumu, kā arī nepārprotamo saikni starp migrantu pieplūduma palielināšanos no Rietumāfrikas valstīm uz ES un zivju krājumu ievērojamo samazināšanos Rietumāfrikas krastos; |
| --- | --- |

18.

tādēļ mudina Komisiju apskatīt šo jautājumu, kā arī nepārprotamo saikni starp migrantu pieplūduma palielināšanos no Rietumāfrikas valstīm uz ES un zivju krājumu ievērojamo samazināšanos Rietumāfrikas krastos;

| 19. | aicina Komisiju un Rietumāfrikas valstu valdības ierobežot nelegālu zveju, kā arī pārraudzīt un kontrolēt zivju krājumus, lai pārtrauktu to milzīgo samazināšanos Rietumāfrikas jūrās; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un Rietumāfrikas valstu valdības ierobežot nelegālu zveju, kā arī pārraudzīt un kontrolēt zivju krājumus, lai pārtrauktu to milzīgo samazināšanos Rietumāfrikas jūrās;

| 20. | uzskata, ka zivsaimniecības resursi Rietumāfrikā, kaut arī daudzos gadījumos tie jau ir izsmelti, vēl arvien ir nozīmīgs vietējās attīstības un pārtikas nodrošinājuma veicināšanas potenciāls; ar bažām norāda uz to, ka saskaņā ar visnesenākajiem zinātniskajiem novērtējumiem, ko veikusi Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja (CECAF), daudzi krājumi Rietumāfrikā, sākot no 2006. gada, ir pārmērīgi izmantoti un ka vismaz viens no tiem ir pakļauts izzušanas riskam; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka zivsaimniecības resursi Rietumāfrikā, kaut arī daudzos gadījumos tie jau ir izsmelti, vēl arvien ir nozīmīgs vietējās attīstības un pārtikas nodrošinājuma veicināšanas potenciāls; ar bažām norāda uz to, ka saskaņā ar visnesenākajiem zinātniskajiem novērtējumiem, ko veikusi Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja (CECAF), daudzi krājumi Rietumāfrikā, sākot no 2006. gada, ir pārmērīgi izmantoti un ka vismaz viens no tiem ir pakļauts izzušanas riskam;

| 21. | uzskata, ka Kopienas attīstības politikas un zivsaimniecības politikas saskaņotības palielināšanas novērtēšana aptver daudzus aspektus, kas nav aplūkoti divpusējos zvejniecības partnerības nolīgumos, kuri parakstīti ar konkrētām trešām valstīm Rietumāfrikā; tikpat svarīgas ir Kopienas politikas jomas attiecībā uz:






  — | Rietumāfrikas ūdeņu novērošanu, kontroli un uzraudzību un ES ieguldījumu nelegālas, nedeklarētas un nekontrolētas zvejas apkarošanā; |
| --- | --- | --- |

21.

uzskata, ka Kopienas attīstības politikas un zivsaimniecības politikas saskaņotības palielināšanas novērtēšana aptver daudzus aspektus, kas nav aplūkoti divpusējos zvejniecības partnerības nolīgumos, kuri parakstīti ar konkrētām trešām valstīm Rietumāfrikā; tikpat svarīgas ir Kopienas politikas jomas attiecībā uz:

—

Rietumāfrikas ūdeņu novērošanu, kontroli un uzraudzību un ES ieguldījumu nelegālas, nedeklarētas un nekontrolētas zvejas apkarošanā;

| — | zivju krājumu un ekosistēmas struktūras zinātniskās pētniecības atbalstu; |
| --- | --- |

—

zivju krājumu un ekosistēmas struktūras zinātniskās pētniecības atbalstu;

| — | ES kuģošanas līdzekļu eksportu uz Rietumāfriku un kuģošanu zem šo valstu karoga; |
| --- | --- |

—

ES kuģošanas līdzekļu eksportu uz Rietumāfriku un kuģošanu zem šo valstu karoga;

| — | fitosanitārajiem standartiem zivju importēšanai un citām beztarifu tirdzniecības barjerām; |
| --- | --- |

—

fitosanitārajiem standartiem zivju importēšanai un citām beztarifu tirdzniecības barjerām;

| — | ES tirgus politiku un zivju veidiem un kvantitāti, kuras importē no Rietumāfrikas; |
| --- | --- |

—

ES tirgus politiku un zivju veidiem un kvantitāti, kuras importē no Rietumāfrikas;

| 22. | ņemot vērā pašreiz pilnībā saskaņoto un parakstīto ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ar Rietumāfrikas valstīm, lūdz Komisiju, īstenojot sarunas par nolīgumiem attiecībā uz kokmateriāliem un zivīm, kas veido daļu no ekonomikas partnerattiecību nolīgumu procesa, rīkoties atbilstoši attīstības politikas saskaņotības programmai; |
| --- | --- |

22.

ņemot vērā pašreiz pilnībā saskaņoto un parakstīto ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ar Rietumāfrikas valstīm, lūdz Komisiju, īstenojot sarunas par nolīgumiem attiecībā uz kokmateriāliem un zivīm, kas veido daļu no ekonomikas partnerattiecību nolīgumu procesa, rīkoties atbilstoši attīstības politikas saskaņotības programmai;

| 23. | vēlreiz cenšas pārliecināt Komisiju rīkoties, lai īstenotu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu obligātos mērķus, kas ir reģionālās integrācijas attīstība un ĀKK valstu ekonomikas stāvokļa nostiprināšana, un šajā sakarā īpaši uzsver Rietumāfrikas valstu stāvokli; |
| --- | --- |

23.

vēlreiz cenšas pārliecināt Komisiju rīkoties, lai īstenotu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu obligātos mērķus, kas ir reģionālās integrācijas attīstība un ĀKK valstu ekonomikas stāvokļa nostiprināšana, un šajā sakarā īpaši uzsver Rietumāfrikas valstu stāvokli;

| 24. | uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot ES zivsaimniecības politiku, tostarp politiku tās attiecībām ar Rietumāfrikas valstīm, jāņem vērā iepriekšminētais ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot ES zivsaimniecības politiku, tostarp politiku tās attiecībām ar Rietumāfrikas valstīm, jāņem vērā iepriekšminētais ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu;

| 25. | atzinīgi vērtē faktu, ka septiņas Rietumāfrikas valstis ir noslēgušas zvejas nolīgumus ar ES atbilstīgi jaunajiem partnerattiecību nolīgumu noteikumiem, kas papildus pamata mērķim aizsargāt ES flotes intereses ietver arī normas, saskaņā ar kurām trešām valstīm ir jāizveido programmas savu zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas garantēšanai; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē faktu, ka septiņas Rietumāfrikas valstis ir noslēgušas zvejas nolīgumus ar ES atbilstīgi jaunajiem partnerattiecību nolīgumu noteikumiem, kas papildus pamata mērķim aizsargāt ES flotes intereses ietver arī normas, saskaņā ar kurām trešām valstīm ir jāizveido programmas savu zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas garantēšanai;

| 26. | uzskata, ka iepriekšējais zvejas jaudas pieplūdums reģionā, kas salīdzinoši ir novājinājis zivsaimniecības pārvaldības sistēmas, un nepietiekamie līdzekļi zvejas kuģu darbību apsekošanai un kontrolei ir palielinājuši zvejas resursu problemātisko statusu šajā reģionā; tādēļ atzinīgi vērtē subsīdiju pārtraukšanu 2005. gadā, kas bija paredzētas zvejas jaudas pārvietošanai no ES uz Rietumāfriku; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka iepriekšējais zvejas jaudas pieplūdums reģionā, kas salīdzinoši ir novājinājis zivsaimniecības pārvaldības sistēmas, un nepietiekamie līdzekļi zvejas kuģu darbību apsekošanai un kontrolei ir palielinājuši zvejas resursu problemātisko statusu šajā reģionā; tādēļ atzinīgi vērtē subsīdiju pārtraukšanu 2005. gadā, kas bija paredzētas zvejas jaudas pārvietošanai no ES uz Rietumāfriku;

| 27. | norāda — ja ES samazinās zveju un citas darbības Rietumāfrikas ūdeņos, tās kuģu vietu var ieņemt citu valstu flotes, kuras var neievērot tos pašus ilgtspējības principus; |
| --- | --- |

27.

norāda — ja ES samazinās zveju un citas darbības Rietumāfrikas ūdeņos, tās kuģu vietu var ieņemt citu valstu flotes, kuras var neievērot tos pašus ilgtspējības principus;

| 28. | uzsver, ka attiecībā uz zvejas resursiem ir jāakcentē šādi aspekti:






  — | periodiska zvejas resursu novērtēšana pētījumu kampaņu veidā ar okeanogrāfiskiem kuģiem, piedaloties ES un attiecīgās trešās valsts pētniekiem, lai analizētu pieejamos zvejas resursus katrā to valstu ekskluzīvā ekonomiskā zonā, ar kurām ir noslēgti asociācijas nolīgumi zvejas jomā; |
| --- | --- | --- |

28.

uzsver, ka attiecībā uz zvejas resursiem ir jāakcentē šādi aspekti:

—

periodiska zvejas resursu novērtēšana pētījumu kampaņu veidā ar okeanogrāfiskiem kuģiem, piedaloties ES un attiecīgās trešās valsts pētniekiem, lai analizētu pieejamos zvejas resursus katrā to valstu ekskluzīvā ekonomiskā zonā, ar kurām ir noslēgti asociācijas nolīgumi zvejas jomā;

| — | jāuzlabo uz zemes esošās gan ostu, gan apgādes un transporta infrastruktūras, lai atvieglotu Kopienas un citu valstu kuģu ienākšanu labošanai, izkraušanai, pārkraušanai u. c., kas sniegtu papildu priekšrocības trešām valstīm; |
| --- | --- |

—

jāuzlabo uz zemes esošās gan ostu, gan apgādes un transporta infrastruktūras, lai atvieglotu Kopienas un citu valstu kuģu ienākšanu labošanai, izkraušanai, pārkraušanai u. c., kas sniegtu papildu priekšrocības trešām valstīm;

| — | higiēnas un sanitāro normu pielāgošana, jo daudzās no šīm valstīm pastāv lieli trūkumi šajā jomā un līdz ar to dažreiz tām ir liegts izmantot preferenciālo piekļuvi, ko tās varētu izmantot eksportā uz ES tirgu; |
| --- | --- |

—

higiēnas un sanitāro normu pielāgošana, jo daudzās no šīm valstīm pastāv lieli trūkumi šajā jomā un līdz ar to dažreiz tām ir liegts izmantot preferenciālo piekļuvi, ko tās varētu izmantot eksportā uz ES tirgu;

| — | kontroles un uzraudzības pakalpojumu izveide, jo šīm valstīm trūkst nepieciešamo tehnisko resursu un cilvēkresursu šo uzdevumu veikšanai, izveidojot kontroles centrus, sagatavojot inspektorus vai iegādājoties patruļkuģus un gaisa transporta līdzekļus; |
| --- | --- |

—

kontroles un uzraudzības pakalpojumu izveide, jo šīm valstīm trūkst nepieciešamo tehnisko resursu un cilvēkresursu šo uzdevumu veikšanai, izveidojot kontroles centrus, sagatavojot inspektorus vai iegādājoties patruļkuģus un gaisa transporta līdzekļus;

| — | juridiska pamata izveide pašreizējo un potenciālo Kopienas ieguldījumu aizsardzībai, kuri pārsvarā rodas, veidojot kopuzņēmumus, kuru ieguldījumiem trešās valstīs pašlaik tiek likti pārāk daudzi šķēršļi, jo uzņēmumi zaudē kontroli un pastāv juridiska nenoteiktība, kas raksturīga gandrīz visām šīs zonas valstīm; |
| --- | --- |

—

juridiska pamata izveide pašreizējo un potenciālo Kopienas ieguldījumu aizsardzībai, kuri pārsvarā rodas, veidojot kopuzņēmumus, kuru ieguldījumiem trešās valstīs pašlaik tiek likti pārāk daudzi šķēršļi, jo uzņēmumi zaudē kontroli un pastāv juridiska nenoteiktība, kas raksturīga gandrīz visām šīs zonas valstīm;

| — | jāievieš ilgtspējīgas zvejas pārvaldības programmas, lai organizētu vietējo nozaru darbību un ierobežotu brīvu piekļuvi resursiem, kas pašlaik ir izplatīta, bet nav bioloģiski dzīvotspējīga; |
| --- | --- |

—

jāievieš ilgtspējīgas zvejas pārvaldības programmas, lai organizētu vietējo nozaru darbību un ierobežotu brīvu piekļuvi resursiem, kas pašlaik ir izplatīta, bet nav bioloģiski dzīvotspējīga;

| 29. | aicina ES atteikties no saskaņā ar nolīgumiem veikto maksājumu līmeņa sasaistīšanas ar kā atlīdzību piešķirto zvejas iespēju līmeni, kā rezultātā var mazināties trešās valsts motivācija ierobežot piekļuvi, ja zivju krājumi ir noplicināti, vai pēkšņi un ievērojami var samazināties trešās valsts valdības ieņēmumi; |
| --- | --- |

29.

aicina ES atteikties no saskaņā ar nolīgumiem veikto maksājumu līmeņa sasaistīšanas ar kā atlīdzību piešķirto zvejas iespēju līmeni, kā rezultātā var mazināties trešās valsts motivācija ierobežot piekļuvi, ja zivju krājumi ir noplicināti, vai pēkšņi un ievērojami var samazināties trešās valsts valdības ieņēmumi;

| 30. | aicina ES rīkoties un veikt šādas darbības, lai padarītu zvejas darbības Rietumāfrikā ilgtspējīgas un saskaņotas ar Kopienas attīstības politiku, neatkarīgi no tā, vai rīcība notiek saskaņā ar partnerības nolīgumiem vai privātiem līgumiem:






  — | veikt ticamu novērtējumu par attiecīgo zivju krājumu pārpilnību pirms zvejas darbību uzsākšanas, kā arī periodiski pēc šo darbību uzsākšanas; |
| --- | --- | --- |

30.

aicina ES rīkoties un veikt šādas darbības, lai padarītu zvejas darbības Rietumāfrikā ilgtspējīgas un saskaņotas ar Kopienas attīstības politiku, neatkarīgi no tā, vai rīcība notiek saskaņā ar partnerības nolīgumiem vai privātiem līgumiem:

—

veikt ticamu novērtējumu par attiecīgo zivju krājumu pārpilnību pirms zvejas darbību uzsākšanas, kā arī periodiski pēc šo darbību uzsākšanas;

| — | ja Āfrikas zivju krājumi ir izsmelti, ES un citiem ārvalstu kuģiem veikt pirmos pasākumus, lai samazinātu izķerto zivju apjomu; |
| --- | --- |

—

ja Āfrikas zivju krājumi ir izsmelti, ES un citiem ārvalstu kuģiem veikt pirmos pasākumus, lai samazinātu izķerto zivju apjomu;

| — | radīt ilgtermiņa programmas zinātnisku novērtējumu veikšanai par zivju krājumu pārpilnības statusu un tendencēm un to ekoloģisko saistību, kā arī par zvejniecības ietekmi uz tiem; atbalstīt arī Rietumāfrikas pētniecības spējas; |
| --- | --- |

—

radīt ilgtermiņa programmas zinātnisku novērtējumu veikšanai par zivju krājumu pārpilnības statusu un tendencēm un to ekoloģisko saistību, kā arī par zvejniecības ietekmi uz tiem; atbalstīt arī Rietumāfrikas pētniecības spējas;

| — | sniegt precīzus, ticamus un savlaicīgus publiskus ziņojumus par to ES kuģu nozveju un citām darbībām, kurus ekspluatē trešās valstīs; |
| --- | --- |

—

sniegt precīzus, ticamus un savlaicīgus publiskus ziņojumus par to ES kuģu nozveju un citām darbībām, kurus ekspluatē trešās valstīs;

| — | sniegt palīdzību references laboratoriju attīstībai, lai ļautu tām vieglāk izpildīt fitosanitārās prasības eksportam uz ES; |
| --- | --- |

—

sniegt palīdzību references laboratoriju attīstībai, lai ļautu tām vieglāk izpildīt fitosanitārās prasības eksportam uz ES;

| — | kopā ar ES Rietumāfrikas partneriem izveidot programmu nelegālas, nepieteiktas un nekontrolētas zvejas apkarošanai, tostarp reģionālas uzraudzības plānu visos nolīguma aspektos, kurš noslēgts starp Indijas okeāna reģionu un Komisiju; atbalstīt Rietumāfrikas spējas gan iekšzemes, gan ārvalstu kuģu zvejas darbību efektīvai kontrolei un uzraudzībai; |
| --- | --- |

—

kopā ar ES Rietumāfrikas partneriem izveidot programmu nelegālas, nepieteiktas un nekontrolētas zvejas apkarošanai, tostarp reģionālas uzraudzības plānu visos nolīguma aspektos, kurš noslēgts starp Indijas okeāna reģionu un Komisiju; atbalstīt Rietumāfrikas spējas gan iekšzemes, gan ārvalstu kuģu zvejas darbību efektīvai kontrolei un uzraudzībai;

| — | konsultēt vietējās kopienas par nolīgumu noteikumiem; |
| --- | --- |

—

konsultēt vietējās kopienas par nolīgumu noteikumiem;

| — | veikt pasākumus, lai noskaidrotu, vai vietējiem zvejniekiem un flotēm ir prioritāra piekļuve zivju krājumiem; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai noskaidrotu, vai vietējiem zvejniekiem un flotēm ir prioritāra piekļuve zivju krājumiem;

| — | izveidot ilgtermiņa programmas, kas palielinātu vietējās pārstrādes rūpniecības pievienoto vērtību, ļaujot vietējiem uzņēmumiem apstrādāt uz vietas noķertās zivis un pēc tam eksportēt tās uz ES; |
| --- | --- |

—

izveidot ilgtermiņa programmas, kas palielinātu vietējās pārstrādes rūpniecības pievienoto vērtību, ļaujot vietējiem uzņēmumiem apstrādāt uz vietas noķertās zivis un pēc tam eksportēt tās uz ES;

| — | pārveidot un pielāgot izcelsmes noteikumu pašreizējo sistēmu tā, lai ņemtu vērā vietējos apstākļus un realitāti; |
| --- | --- |

—

pārveidot un pielāgot izcelsmes noteikumu pašreizējo sistēmu tā, lai ņemtu vērā vietējos apstākļus un realitāti;

| 31. | atzīst, ka sadarbību ilgtspējīgas attīstības nolūkā nebūtu iespējams īstenot tikai ar kopējās zivsaimniecības politikas palīdzību, lai gan zvejas nolīgumu finansiālā atlīdzība pašlaik ir būtiska dažu trešo valstu kopējā budžeta daļa, kam jāpieskaita arī kuģu īpašnieku veiktie ieguldījumi, kā arī sadarbība, tostarp arī finansiāla, kuru dalībvalstis ir uzsākušas pēc bilaterāla principa; norāda, ka ir jāpiesaista arī citas Kopienas politikas jomas, bet jo īpaši attīstības sadarbības politika, lai izveidotu tādus politiskos un sociāli ekonomiskos apstākļus, kas ļautu šīm valstīm pārorientēt vēlamos administratīvos un finansiālos ieguldījumus, lai būtu iespējams pilnībā un ilgstoši izmantot savu bioloģisko dabas resursu sniegto potenciālu; |
| --- | --- |

31.

atzīst, ka sadarbību ilgtspējīgas attīstības nolūkā nebūtu iespējams īstenot tikai ar kopējās zivsaimniecības politikas palīdzību, lai gan zvejas nolīgumu finansiālā atlīdzība pašlaik ir būtiska dažu trešo valstu kopējā budžeta daļa, kam jāpieskaita arī kuģu īpašnieku veiktie ieguldījumi, kā arī sadarbība, tostarp arī finansiāla, kuru dalībvalstis ir uzsākušas pēc bilaterāla principa; norāda, ka ir jāpiesaista arī citas Kopienas politikas jomas, bet jo īpaši attīstības sadarbības politika, lai izveidotu tādus politiskos un sociāli ekonomiskos apstākļus, kas ļautu šīm valstīm pārorientēt vēlamos administratīvos un finansiālos ieguldījumus, lai būtu iespējams pilnībā un ilgstoši izmantot savu bioloģisko dabas resursu sniegto potenciālu;

| 32. | prasa, lai Komisija un dalībvalstis labāk koordinē savus sadarbības projektus attīstības jomā, tostarp arī nosakot prioritātes un mērķus; |
| --- | --- |

32.

prasa, lai Komisija un dalībvalstis labāk koordinē savus sadarbības projektus attīstības jomā, tostarp arī nosakot prioritātes un mērķus;

| 33. | izsaka nožēlu par to, ka ES un ĀKK valstu 2007. gada maija ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ilgtspējības ietekmes novērtējumā, kas veikts pēc Komisijas pasūtījuma, nav izpētīta mežu nozare un tikai ļoti vispārīgi apskatīti zivsaimniecības jautājumi; |
| --- | --- |

33.

izsaka nožēlu par to, ka ES un ĀKK valstu 2007. gada maija ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ilgtspējības ietekmes novērtējumā, kas veikts pēc Komisijas pasūtījuma, nav izpētīta mežu nozare un tikai ļoti vispārīgi apskatīti zivsaimniecības jautājumi;

| 34. | prasa, lai Komisija:






  — | vispār nodrošinātu arvien precīzākus ilgtspējības ietekmes novērtējumus; |
| --- | --- | --- |

34.

prasa, lai Komisija:

—

vispār nodrošinātu arvien precīzākus ilgtspējības ietekmes novērtējumus;

| — | pilnīgāk iekļautu attīstības politikas saskaņotības jautājumus ilgtspējības ietekmes novērtējumos; |
| --- | --- |

—

pilnīgāk iekļautu attīstības politikas saskaņotības jautājumus ilgtspējības ietekmes novērtējumos;

| — | uzdotu veikt divus ilgtspējības ietekmes novērtējumus Rietumāfrikā attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, īpaši koncentrējoties uz attīstības politikas saskaņotības jautājumiem zivsaimniecības un mežsaimniecības nozarēs, tostarp novērtējot ietekmi uz vietējām un iedzimto kopienām; |
| --- | --- |

—

uzdotu veikt divus ilgtspējības ietekmes novērtējumus Rietumāfrikā attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, īpaši koncentrējoties uz attīstības politikas saskaņotības jautājumiem zivsaimniecības un mežsaimniecības nozarēs, tostarp novērtējot ietekmi uz vietējām un iedzimto kopienām;

| 35. | secina, ka īstenošanas process Rīcības plānam, par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē un pārveidotajiem jaunās paaudzes Zvejniecības partnerības nolīgumiem kopš 2003. gada atspoguļo pašreizējos nozīmīgos pamataspektus attīstību sekmējošai politikai, tomēr uzsver, ka ES zivsaimniecības un mežsaimniecības politika attiecībā uz Rietumāfriku jāpaplašina un jāuzlabo, lai padarītu iespējamu patiesu attīstības politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

35.

secina, ka īstenošanas process Rīcības plānam, par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē un pārveidotajiem jaunās paaudzes Zvejniecības partnerības nolīgumiem kopš 2003. gada atspoguļo pašreizējos nozīmīgos pamataspektus attīstību sekmējošai politikai, tomēr uzsver, ka ES zivsaimniecības un mežsaimniecības politika attiecībā uz Rietumāfriku jāpaplašina un jāuzlabo, lai padarītu iespējamu patiesu attīstības politikas saskaņotību;

*

* *

| 36. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ĀKK valstu grupas sekretariātam, Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS), Āfrikas Savienībai, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai (ESAO), Reģiona daļas zivsaimniecības komisijai (SRFC) un Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komitejai (CECAF), visu ECOWAS valstu, kā arī Mauritānijas un Kamerūnas valdībām. |
| --- | --- |

36.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ĀKK valstu grupas sekretariātam, Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS), Āfrikas Savienībai, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai (ESAO), Reģiona daļas zivsaimniecības komisijai (SRFC) un Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komitejai (CECAF), visu ECOWAS valstu, kā arī Mauritānijas un Kamerūnas valdībām.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgums, kas grozīts ar ĀKK valstu un Eiropas Kopienas valstu ministru padomes lēmumu Nr. 1/2006 (OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.).

(3)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

(4)  OV C 102 E, 24.4.2008., 117. lpp.

(5)  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

(6)  OV C 157 E, 6.7.2006., 482. lpp.

(7)  OV C 112 E, 9.5.2002., 353. lpp.

(8)  ANO noteiktais reģions aptver arī Sv. Helēnas salu — Lielbritānijas aizjūras teritoriju Atlantijas okeāna dienviddaļā, kas šajā ziņojumā netiks apskatīta.

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijs

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/13

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsBezvēsts pazudušie Kiprā — pasākumi pēc Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcijas

P6_TA(2008)0292

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija rezolūcija par bezvēsts pazudušajiem Kiprā — pasākumi pēc Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. marta rezolūcijas (2007/2280(INI))

2009/C 286 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2007. gada 15. marta rezolūciju par bezvēsts pazudušajiem Kiprā (1),

ņemot vērā attiecīgos ANO ģenerālsekretāra ziņojumus (2), ANO Drošības padomes rezolūcijas (3) un starptautiskās iniciatīvas, kas uzsāktas, lai noskaidrotu Kiprā bezvēsts pazudušo personu likteni (4),

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2001. gada 10. maija (5) un 2008. gada 10. janvāra (6) spriedumus saistībā ar Kiprā bezvēsts pazudušajām personām,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0139/2008),

| A. | tā kā, apmeklējot ekshumācijas vietas, divkopienu antropoloģisko laboratoriju un Kiprā bezvēsts pazudušo personu ģimenes, Parlamenta Bezvēsts pazudušo komitejas ziņotāja vienīgais mērķis bija izpētīt pazudušo personu (Kipras grieķu un Kipras turku) problēmas cilvēcīgo aspektu, kas saistīts ar pazudušo personu piederīgo tiesībām noskaidrot viņu likteni; |
| --- | --- |

A.

tā kā, apmeklējot ekshumācijas vietas, divkopienu antropoloģisko laboratoriju un Kiprā bezvēsts pazudušo personu ģimenes, Parlamenta Bezvēsts pazudušo komitejas ziņotāja vienīgais mērķis bija izpētīt pazudušo personu (Kipras grieķu un Kipras turku) problēmas cilvēcīgo aspektu, kas saistīts ar pazudušo personu piederīgo tiesībām noskaidrot viņu likteni;

| B. | tā kā vēl joprojām cieš bezvēsts pazudušo personu ģimenes, kuras gadu desmitiem ir neziņā par mīļoto radinieku likteni, un tā kā šī iemesla dēļ ir jādara viss iespējamais, lai steidzamā kārtā, kamēr aculiecinieki vēl spēj sniegt liecības, veiktu izmeklēšanas; |
| --- | --- |

B.

tā kā vēl joprojām cieš bezvēsts pazudušo personu ģimenes, kuras gadu desmitiem ir neziņā par mīļoto radinieku likteni, un tā kā šī iemesla dēļ ir jādara viss iespējamais, lai steidzamā kārtā, kamēr aculiecinieki vēl spēj sniegt liecības, veiktu izmeklēšanas;

| C. | tā kā kopš 2004. gada Bezvēsts pazudušo komiteja Kiprā ir guvusi panākumus, ekshumējot un identificējot mirstīgās atliekas, un tā kā tā pauž apņēmību gūt lielākus panākumus, kas ir iespējams tikai tad, ja tiek palielināta šīs komitejas veiktspēja, it īpaši ekspedīcijām uz vietas; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2004. gada Bezvēsts pazudušo komiteja Kiprā ir guvusi panākumus, ekshumējot un identificējot mirstīgās atliekas, un tā kā tā pauž apņēmību gūt lielākus panākumus, kas ir iespējams tikai tad, ja tiek palielināta šīs komitejas veiktspēja, it īpaši ekspedīcijām uz vietas;

| D. | tā kā kopš 2006. augusta tiek īstenots Bezvēsts pazudušo komitejas projekts par bezvēsts pazudušo personu mirstīgo atlieku ekshumāciju, identifikāciju un atgriešanu piederīgajiem un tā kā līdz šim ir ekshumētas apmēram 398 cilvēku mirstīgās atliekas, no kurām iespējamās identifikācijas nolūkos 266 ir izanalizētas Bezvēsts pazudušo komitejas antropoloģiskajā laboratorijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2006. augusta tiek īstenots Bezvēsts pazudušo komitejas projekts par bezvēsts pazudušo personu mirstīgo atlieku ekshumāciju, identifikāciju un atgriešanu piederīgajiem un tā kā līdz šim ir ekshumētas apmēram 398 cilvēku mirstīgās atliekas, no kurām iespējamās identifikācijas nolūkos 266 ir izanalizētas Bezvēsts pazudušo komitejas antropoloģiskajā laboratorijā;

| E. | tā kā Kipras Neiroloģijas un ģenētikas institūta Tiesmedicīniskās ģenētikas laboratorijai uzticēja uzdevumu identificēt ekshumēto kaulu atliekas, izmantojot DNS tipa noteikšanas metodes, un tā kā pirmos paraugus nodeva 2007. gada aprīļa sākumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kipras Neiroloģijas un ģenētikas institūta Tiesmedicīniskās ģenētikas laboratorijai uzticēja uzdevumu identificēt ekshumēto kaulu atliekas, izmantojot DNS tipa noteikšanas metodes, un tā kā pirmos paraugus nodeva 2007. gada aprīļa sākumā;

| F. | tā kā 2007. jūnijā veiksmīgi identificēja pirmās atliekas un tā kā līdz šim ar šī procesa palīdzību ir identificētas 91 personas mirstīgās atliekas, kuras ekshumēja Bezvēsts pazudušo komitejas projekta ietvaros; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2007. jūnijā veiksmīgi identificēja pirmās atliekas un tā kā līdz šim ar šī procesa palīdzību ir identificētas 91 personas mirstīgās atliekas, kuras ekshumēja Bezvēsts pazudušo komitejas projekta ietvaros;

| G. | tā kā vislielākais vienreizējais finansiālais atbalsts Bezvēsts pazudušo komitejai, proti EUR 1,5 miljoni, attiecas tikai uz laika posmu līdz 2008. gada beigām un to piešķīra kā daļu no ES finansiālā atbalsta Kipras turku kopienai; |
| --- | --- |

G.

tā kā vislielākais vienreizējais finansiālais atbalsts Bezvēsts pazudušo komitejai, proti EUR 1,5 miljoni, attiecas tikai uz laika posmu līdz 2008. gada beigām un to piešķīra kā daļu no ES finansiālā atbalsta Kipras turku kopienai;

| H. | tā kā īpaši jāatzīmē konstruktīvā sadarbība starp Bezvēsts pazudušo komitejas Kipras grieķu un Kipras turku locekļiem, kā arī veiksmīgā sadarbība starp Kipras grieķu un Kipras turku divkopienu komandām gan laboratorijā, gan ekspedīcijās uz vietas, |
| --- | --- |

H.

tā kā īpaši jāatzīmē konstruktīvā sadarbība starp Bezvēsts pazudušo komitejas Kipras grieķu un Kipras turku locekļiem, kā arī veiksmīgā sadarbība starp Kipras grieķu un Kipras turku divkopienu komandām gan laboratorijā, gan ekspedīcijās uz vietas,

| 1. | aicina iesaistītās puses turpināt godīgo un patieso sadarbību, kuras mērķis ir ātri pabeigt izmeklēšanu, lai noskaidrotu visu Kiprā bezvēsts pazudušo personu likteni un pilnībā īstenotu Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2001. gada 10. maija spriedumu; |
| --- | --- |

1.

aicina iesaistītās puses turpināt godīgo un patieso sadarbību, kuras mērķis ir ātri pabeigt izmeklēšanu, lai noskaidrotu visu Kiprā bezvēsts pazudušo personu likteni un pilnībā īstenotu Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2001. gada 10. maija spriedumu;

| 2. | aicina iesaistītās puses un visus, kuru rīcībā ir vai var būt informācija vai pierādījumi, kas gūti no personīgām zināšanām, arhīviem, kaujas ziņojumiem vai apcietinājuma vietu dokumentiem, nodot šo informāciju vai pierādījumus Bezvēsts pazudušo komitejai, tādējādi palīdzot paātrināt tās darbu; |
| --- | --- |

2.

aicina iesaistītās puses un visus, kuru rīcībā ir vai var būt informācija vai pierādījumi, kas gūti no personīgām zināšanām, arhīviem, kaujas ziņojumiem vai apcietinājuma vietu dokumentiem, nodot šo informāciju vai pierādījumus Bezvēsts pazudušo komitejai, tādējādi palīdzot paātrināt tās darbu;

| 3. | atbalsta finansiāla atbalsta piešķiršanu Bezvēsts pazudušo komitejas darbam pēc 2009. gada un uzskata, ka Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2009. gadam ir svarīgi paredzēt papildu summu EUR 2 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

3.

atbalsta finansiāla atbalsta piešķiršanu Bezvēsts pazudušo komitejas darbam pēc 2009. gada un uzskata, ka Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2009. gadam ir svarīgi paredzēt papildu summu EUR 2 miljonu apmērā;

| 4. | aicina Padomi un Komisiju panākt vienošanas par šo turpmāko finansiālo atbalstu 2009. gadam, lai Bezvēsts pazudušo komiteja varētu ne tikai turpināt tās darbu, bet arī palielināt veiktspēju, jo īpaši ekspedīcijās uz vietas, noalgot vairāk zinātnieku un ieguldīt līdzekļus ekipējumā; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi un Komisiju panākt vienošanas par šo turpmāko finansiālo atbalstu 2009. gadam, lai Bezvēsts pazudušo komiteja varētu ne tikai turpināt tās darbu, bet arī palielināt veiktspēju, jo īpaši ekspedīcijās uz vietas, noalgot vairāk zinātnieku un ieguldīt līdzekļus ekipējumā;

| 5. | aicina dalībvalstis arī turpmāk sniegt atbalstu; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis arī turpmāk sniegt atbalstu;

| 6. | aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju arī turpmāk nodarboties ar jautājumu par bezvēsts pazudušajiem Kiprā un iesniegt gada ziņojumus; |
| --- | --- |

6.

aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju arī turpmāk nodarboties ar jautājumu par bezvēsts pazudušajiem Kiprā un iesniegt gada ziņojumus;

| 7. | pilnvaro Parlamenta referentu un tā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju darīt visu nepieciešamo, lai pārliecinātu visas puses godīgi un aktīvi veicināt izmeklēšanu ar mērķi noskaidrot katras pazudušās personas likteni; |
| --- | --- |

7.

pilnvaro Parlamenta referentu un tā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju darīt visu nepieciešamo, lai pārliecinātu visas puses godīgi un aktīvi veicināt izmeklēšanu ar mērķi noskaidrot katras pazudušās personas likteni;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, Kipras, Turcijas, Grieķijas un Apvienotās Karalistes valdībām un parlamentiem, kā arī Kiprā Bezvēsts pazudušo komitejai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, Kipras, Turcijas, Grieķijas un Apvienotās Karalistes valdībām un parlamentiem, kā arī Kiprā Bezvēsts pazudušo komitejai.

---

(1)  OV C 301 E, 13.12.2007., 243. lpp.

(2)  Jo īpaši pēdējo ziņojumu par ANO darbību Kiprā (S/2008/353), IV nodaļa.

(3)  Jo īpaši 2008. gada 13. jūnija rezolūciju Nr. 1818 (2008).

(4)  Komiteja, kas nodarbojas ar bezvēsts pazudušajām personām Kiprā: http://www.cmp-cyprus.org

(5)  Kipra pret Turciju, Nr. 25781/94, Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2001-IV.

(6)  Varnava un citi pret Turciju, Nr. 16064/90, 16065/90, 16066/90, 16068/90, 16069/90, 16070/90, 16071/90, 16072/90 un 16073/90; tiek gaidīta apelācija.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijs

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/15

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsEiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos

P6_TA(2008)0304

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos

2009/C 286 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK Līguma 174. pantu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos (COM(2008)0130),

ņemot vērā Michel Barnier2006. gada 9. maija ziņojumu “Par Eiropas civilās aizsardzības spēkiem — Eiropas palīdzība”,

ņemot vērā Briseles Eiropadomes 2006. gada 15. un 16. jūnija prezidentvalsts secinājumu 12. punktu attiecībā uz Eiropas Savienības reaģēšanas spēju uz ārkārtas situācijām, krīzēm un katastrofām,

ņemot vērā Padomes 2007. gada decembra secinājumus par agrīnās brīdināšanas sistēmu izveidi kopumā un jo īpaši par agrīnās brīdināšanas sistēmu attiecībā uz cunami Ziemeļaustrumu Atlantijas un Vidusjūras reģionā,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par dabas un cilvēka radītām katastrofām Eiropas Savienībā un ārpus tās, kurās tas aicināja Komisiju un dalībvalstis panākt ciešāku sadarbību civilās aizsardzības pasākumos dabas katastrofu gadījumā, lai novērstu un samazinātu to iznīcinošo ietekmi, jo īpaši nodrošinot papildu civilās aizsardzības resursu pieejamību,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2005)0108), un Parlamenta 2006. gada 18. maija nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā (1),

ņemot vērā Eiropas Konsensu par humāno palīdzību, kuru Padome un dalībvalstu valdību pārstāvji tiekoties Padomē kopīgi pieņēma saistībā ar Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas pārstāvju tikšanos 2007. gada 18. decembrī (2),

ņemot vērā pamatnostādnes attiecībā uz militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanu saistībā ar glābšanas operācijām katastrofu gadījumos (Oslo pamatnostādnes), kuras pārskatītas 2006. gada 27. novembrī,

ņemot vērā 2003. gada marta pamatnostādnes attiecībā uz militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas humānās palīdzības pasākumu atbalstam kompleksās ārkārtas situācijās (pamatnostādnes par militārajiem un civilās aizsardzības līdzekļiem),

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā dabas un cilvēka radītas katastrofas, piemēram, plūdi, kuras nodara ievērojamu kaitējumu cilvēkiem, ekonomikai, videi un kultūrai, notiek aizvien biežāk, kā rezultātā nepieciešams stiprināt ne tikai ES līmeņa reaģēšanas spējas, bet arī novēršanas un atjaunošanas spējas; |
| --- | --- |

A.

tā kā dabas un cilvēka radītas katastrofas, piemēram, plūdi, kuras nodara ievērojamu kaitējumu cilvēkiem, ekonomikai, videi un kultūrai, notiek aizvien biežāk, kā rezultātā nepieciešams stiprināt ne tikai ES līmeņa reaģēšanas spējas, bet arī novēršanas un atjaunošanas spējas;

| B. | tā kā, ārkārtīgi sausām vasarām kļūstot par arvien ierastāku parādību, jūtami pastiprināsies sausuma un mežu ugunsgrēku iespējamība un tā kā pēdējo gadu un nesenā pieredze pārliecinoši rāda — ir jānostiprina Kopienas civilās aizsardzības sistēmas spēja darboties preventīvi, būt gatavai un reaģēt meža un citu ugunsgrēku gadījumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā, ārkārtīgi sausām vasarām kļūstot par arvien ierastāku parādību, jūtami pastiprināsies sausuma un mežu ugunsgrēku iespējamība un tā kā pēdējo gadu un nesenā pieredze pārliecinoši rāda — ir jānostiprina Kopienas civilās aizsardzības sistēmas spēja darboties preventīvi, būt gatavai un reaģēt meža un citu ugunsgrēku gadījumā;

| C. | tā kā nav nekādu ES līmeņa vadlīniju meža ugunsgrēku profilaksei ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā nav nekādu ES līmeņa vadlīniju meža ugunsgrēku profilaksei ES;

| D. | D tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai zemes izmantošanas politika nestimulētu cilvēku izraisītus meža ugunsgrēkus, ar kuru palīdzību tie cenšas panākt zemes izmantojuma statusa maiņu; |
| --- | --- |

D.

D tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai zemes izmantošanas politika nestimulētu cilvēku izraisītus meža ugunsgrēkus, ar kuru palīdzību tie cenšas panākt zemes izmantojuma statusa maiņu;

| E. | tā kā Komisijas Zaļajā grāmata par adaptāciju klimata pārmaiņām Eiropā (COM(2007)0354) uzsvērts, ka klimata pārmaiņu dēļ ekstremāli laikapstākļi Eiropā kļūs biežāki, tāpēc cilvēki, infrastruktūra un vide būs vairāk pakļauti riskam; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas Zaļajā grāmata par adaptāciju klimata pārmaiņām Eiropā (COM(2007)0354) uzsvērts, ka klimata pārmaiņu dēļ ekstremāli laikapstākļi Eiropā kļūs biežāki, tāpēc cilvēki, infrastruktūra un vide būs vairāk pakļauti riskam;

| F. | tā kā, lai stiprinātu Savienības spējas tikt galā ar katastrofām, ir nepieciešama pieeja, kura aptvertu jautājumus saistībā ar katastrofu novēršanu, gatavību tām, reaģēšanu uz tām un atjaunošanu valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai stiprinātu Savienības spējas tikt galā ar katastrofām, ir nepieciešama pieeja, kura aptvertu jautājumus saistībā ar katastrofu novēršanu, gatavību tām, reaģēšanu uz tām un atjaunošanu valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī;

| G. | tā kā 2007. gadā Dienvideiropā notikušo ugunsgrēku skaitu un apjomu ir ietekmējuši vairāki faktori, tostarp klimata pārmaiņas, neatbilstīga mežu definēšana un apsaimniekošana, dabas apstākļi apvienojumā ar cilvēku neuzmanību, kā arī krimināli sodāmas darbības, un tā kā 2008. gada pavasarī notikušo meža ugunsgrēku skaits rada bažas, ka tie nākamajā vasarā varētu atkārtoties; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2007. gadā Dienvideiropā notikušo ugunsgrēku skaitu un apjomu ir ietekmējuši vairāki faktori, tostarp klimata pārmaiņas, neatbilstīga mežu definēšana un apsaimniekošana, dabas apstākļi apvienojumā ar cilvēku neuzmanību, kā arī krimināli sodāmas darbības, un tā kā 2008. gada pavasarī notikušo meža ugunsgrēku skaits rada bažas, ka tie nākamajā vasarā varētu atkārtoties;

| H. | tā kā nepieciešama labāka darbību saskaņošana starp Padomi, Komisiju un dalībvalstīm ne tikai saistībā ar preventīvu rīcību, bet arī pilnu katastrofu ciklu līdz pat pēdējām atjaunošanas stadijām, un tas jāveic, cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

H.

tā kā nepieciešama labāka darbību saskaņošana starp Padomi, Komisiju un dalībvalstīm ne tikai saistībā ar preventīvu rīcību, bet arī pilnu katastrofu ciklu līdz pat pēdējām atjaunošanas stadijām, un tas jāveic, cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu;

| I. | tā kā šobrīd katastrofas bieži skar vairākas valstis un tāpēc jāreaģē ir visām pusēm un saskaņotā veidā; vienlaikus ņemot vērā dabas katastrofu postošās ekonomiskās un sociālās sekas reģionu ekonomikai, ražošanai un tūrismam; |
| --- | --- |

I.

tā kā šobrīd katastrofas bieži skar vairākas valstis un tāpēc jāreaģē ir visām pusēm un saskaņotā veidā; vienlaikus ņemot vērā dabas katastrofu postošās ekonomiskās un sociālās sekas reģionu ekonomikai, ražošanai un tūrismam;

| J. | tā kā pasaulē, kurā notiek aizvien vairāk dabas katastrofu, kas nesaudzīgi ietekmē visnabadzīgākos cilvēkus, ES dalībniekiem ir jāstrādā roku rokā, lai nodrošinātu efektīvu humānās palīdzības sniegšanu cietušajiem un mazinātu viņu neaizsargātību; |
| --- | --- |

J.

tā kā pasaulē, kurā notiek aizvien vairāk dabas katastrofu, kas nesaudzīgi ietekmē visnabadzīgākos cilvēkus, ES dalībniekiem ir jāstrādā roku rokā, lai nodrošinātu efektīvu humānās palīdzības sniegšanu cietušajiem un mazinātu viņu neaizsargātību;

| K. | tā kā, ņemot vērā iedzīvotāju aizvien pieaugošo mobilitāti Savienībā un trešās valstīs, kopēju brīdinājuma signālu un protokolu trūkums arī izraisa lielas bažas; |
| --- | --- |

K.

tā kā, ņemot vērā iedzīvotāju aizvien pieaugošo mobilitāti Savienībā un trešās valstīs, kopēju brīdinājuma signālu un protokolu trūkums arī izraisa lielas bažas;

| L. | tā kā ES ir jāapzinās to dabas katastrofu īpašais raksturs, kuras rada tāds sausums un ugunsgrēki kā Vidusjūras reģionā, un attiecīgi jāpielāgo šo katastrofu novēršanas, pētniecības, riska pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes pasākumi, |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir jāapzinās to dabas katastrofu īpašais raksturs, kuras rada tāds sausums un ugunsgrēki kā Vidusjūras reģionā, un attiecīgi jāpielāgo šo katastrofu novēršanas, pētniecības, riska pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes pasākumi,

| 1. | atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas paziņojumu par ES reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos, kā arī vispārējo mērķi nodrošināt, ka ES reaģēšana katastrofu gadījumos ir saskaņotāka, efektīvāka un pārredzamāka; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas paziņojumu par ES reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos, kā arī vispārējo mērķi nodrošināt, ka ES reaģēšana katastrofu gadījumos ir saskaņotāka, efektīvāka un pārredzamāka;

| 2. | uzskata, ka ES novēršanas un reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos ir prioritārs Eiropas Savienības politikas mērķis un ka ir jāmobilizē visi līdzekļi, lai panāktu šo mērķi, it īpaši atceroties iepriekšējos gados pieredzētos spēcīgos plūdus; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ES novēršanas un reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos ir prioritārs Eiropas Savienības politikas mērķis un ka ir jāmobilizē visi līdzekļi, lai panāktu šo mērķi, it īpaši atceroties iepriekšējos gados pieredzētos spēcīgos plūdus;

| 3. | uzsver, ka Komisijas pieejai dabas un cilvēka radītām katastrofām, kas notiek ES vai trešās valstīs, vajadzētu būt pilnībā saskaņotai un atbilstošai paziņojumam par Eiropas iespējām saistībā ar klimata pārmaiņām (COM(2008)0030) un priekšlikumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam; uzsver, ka klimata pārmaiņas ir galvenais iemesls tam, ka arvien biežāk notiek dabas katastrofas, kas kļūst arī spēcīgākas, un turklāt uzsver, ka katastrofu gadījumos vides politikai un tiesību aktiem saistībā uz klimata pārmaiņām ir jābūt Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stūrakmeņiem, lai novērstu turpmāku kaitējumu cilvēkiem, infrastruktūrai un videi; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Komisijas pieejai dabas un cilvēka radītām katastrofām, kas notiek ES vai trešās valstīs, vajadzētu būt pilnībā saskaņotai un atbilstošai paziņojumam par Eiropas iespējām saistībā ar klimata pārmaiņām (COM(2008)0030) un priekšlikumam par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam; uzsver, ka klimata pārmaiņas ir galvenais iemesls tam, ka arvien biežāk notiek dabas katastrofas, kas kļūst arī spēcīgākas, un turklāt uzsver, ka katastrofu gadījumos vides politikai un tiesību aktiem saistībā uz klimata pārmaiņām ir jābūt Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stūrakmeņiem, lai novērstu turpmāku kaitējumu cilvēkiem, infrastruktūrai un videi;

| 4. | uzskata, ka saskaņotība un koordinācija starp dažādām politikas jomām un iestādēm vietējā, reģionālā, valstu un ES līmenī nodrošinātu daudz efektīvāku, integrētāku un pārredzamāku ES katastrofu pārvaldību; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka saskaņotība un koordinācija starp dažādām politikas jomām un iestādēm vietējā, reģionālā, valstu un ES līmenī nodrošinātu daudz efektīvāku, integrētāku un pārredzamāku ES katastrofu pārvaldību;

| 5. | uzskata, ka sadarbība ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, lai uzlabotu to spējas novērst katastrofas un pārvaldīt situāciju pēc tām, kā arī atbalsts reģionālajai sadarbībai, ir gan ES, gan attiecīgo valstu interesēs, un tāpēc šī sadarbība ir jāattīsta un jāstiprina tā, lai panāktu komplementaritāti un izvairītos no pašreizējo divpusējo, reģionālo un starptautisko iniciatīvu dublēšanās; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka sadarbība ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, lai uzlabotu to spējas novērst katastrofas un pārvaldīt situāciju pēc tām, kā arī atbalsts reģionālajai sadarbībai, ir gan ES, gan attiecīgo valstu interesēs, un tāpēc šī sadarbība ir jāattīsta un jāstiprina tā, lai panāktu komplementaritāti un izvairītos no pašreizējo divpusējo, reģionālo un starptautisko iniciatīvu dublēšanās;

| 6. | uzskata, ka Komisijas ieplānoto darbu, lai izstrādātu zināšanu bāzi par katastrofu scenārijiem, nepieciešamajiem un pieejamajiem resursiem un par to, kāda ietekme var būt dažādiem variantiem noteikto trūkumu novēršanai, nevajadzētu izmanto, lai novilcinātu priekšlikumu sagatavošanu cilvēku, materiālo vērtību un vides aizsargāšanai pret katastrofām; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Komisijas ieplānoto darbu, lai izstrādātu zināšanu bāzi par katastrofu scenārijiem, nepieciešamajiem un pieejamajiem resursiem un par to, kāda ietekme var būt dažādiem variantiem noteikto trūkumu novēršanai, nevajadzētu izmanto, lai novilcinātu priekšlikumu sagatavošanu cilvēku, materiālo vērtību un vides aizsargāšanai pret katastrofām;

| 7. | uzsver, ka Komisijas priekšlikumam jāaptver pilns katastrofu cikls — no novēršanas līdz atjaunošanai, kā arī dabas katastrofas, tostarp ārkārtējs sausums, un cilvēka izraisītas katastrofas ES vai trešās valstīs un ka saistībā ar Komisijas ziņojumā aplūkotājām jomām ir nepieciešams papildu darbs; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Komisijas priekšlikumam jāaptver pilns katastrofu cikls — no novēršanas līdz atjaunošanai, kā arī dabas katastrofas, tostarp ārkārtējs sausums, un cilvēka izraisītas katastrofas ES vai trešās valstīs un ka saistībā ar Komisijas ziņojumā aplūkotājām jomām ir nepieciešams papildu darbs;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija nākusi klajā ar rīcības plānu Eiropas Konsensa par humāno palīdzību īstenošanai, jo tas ir svarīgs ieguldījums efektīvā, labi koordinētā un pastiprinātā Eiropas humānajā palīdzībā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija nākusi klajā ar rīcības plānu Eiropas Konsensa par humāno palīdzību īstenošanai, jo tas ir svarīgs ieguldījums efektīvā, labi koordinētā un pastiprinātā Eiropas humānajā palīdzībā;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt globālās reaģēšanas spējas, un tādēļ atzīst galveno humānās palīdzības sniegšanā iesaistīto organizāciju, piemēram, ANO, Sarkanā krusta un NVO, nozīmi katastrofu apdraudētajos apgabalos trešās valstīs; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi stiprināt globālās reaģēšanas spējas, un tādēļ atzīst galveno humānās palīdzības sniegšanā iesaistīto organizāciju, piemēram, ANO, Sarkanā krusta un NVO, nozīmi katastrofu apdraudētajos apgabalos trešās valstīs;

| 10. | atgādina, ka civilās aizsardzības resursu un militāro līdzekļu izmantošanai, lai sniegtu humāno palīdzību trešās valstīs, jānotiek saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām pamatnostādnēm, piemēram, Oslo pamatnostādnēm un Militāro vai civilās aizsardzības līdzekļu (MCDA) izmantošanas pamatnostādnēm, it īpaši tādēļ, lai garantētu atbilstību humanitārajiem principiem, proti, neitralitātes, cilvēcības, objektivitātes un neatkarības principam; uzsver, ka civilās aizsardzības resursi humanitāras krīzes situācijā izmantojami kā papildinājums humānajai palīdzībai, to izmantošanai jābūt vajadzībām atbilstošai un saskaņotai ar humāno palīdzību; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka civilās aizsardzības resursu un militāro līdzekļu izmantošanai, lai sniegtu humāno palīdzību trešās valstīs, jānotiek saskaņā ar spēkā esošajām starptautiskajām pamatnostādnēm, piemēram, Oslo pamatnostādnēm un Militāro vai civilās aizsardzības līdzekļu (MCDA) izmantošanas pamatnostādnēm, it īpaši tādēļ, lai garantētu atbilstību humanitārajiem principiem, proti, neitralitātes, cilvēcības, objektivitātes un neatkarības principam; uzsver, ka civilās aizsardzības resursi humanitāras krīzes situācijā izmantojami kā papildinājums humānajai palīdzībai, to izmantošanai jābūt vajadzībām atbilstošai un saskaņotai ar humāno palīdzību;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt ne tikai uz risku balstītas pieejas, lai sagatavotos ārkārtējiem notikumiem, bet arī veidus, kā ar ES politikas līmeņa palīdzību varētu samazināt ES neaizsargātību, savlaicīgi veicot atbilstošus plānošanas un riska samazināšanas pasākumus, attiecīgā gadījumā pienācīgi ņemot vērā politiku un tiesību aktus saistībā ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt ne tikai uz risku balstītas pieejas, lai sagatavotos ārkārtējiem notikumiem, bet arī veidus, kā ar ES politikas līmeņa palīdzību varētu samazināt ES neaizsargātību, savlaicīgi veicot atbilstošus plānošanas un riska samazināšanas pasākumus, attiecīgā gadījumā pienācīgi ņemot vērā politiku un tiesību aktus saistībā ar klimata pārmaiņām;

| 12. | atkārtoti atgādina, ka trešajām valstīm sniegtās Kopienas humānās palīdzības un civilās aizsardzības palīdzības vienīgais mērķis ir novērst vai atvieglot cilvēku ciešanas, un šai palīdzībai vienmēr jābūt vērstai vienīgi uz to, lai sniegtu visu nepieciešamo cietušajiem un saskaņā ar humanitārās palīdzības neitralitātes, objektivitātes un nediskriminācijas principu; |
| --- | --- |

12.

atkārtoti atgādina, ka trešajām valstīm sniegtās Kopienas humānās palīdzības un civilās aizsardzības palīdzības vienīgais mērķis ir novērst vai atvieglot cilvēku ciešanas, un šai palīdzībai vienmēr jābūt vērstai vienīgi uz to, lai sniegtu visu nepieciešamo cietušajiem un saskaņā ar humanitārās palīdzības neitralitātes, objektivitātes un nediskriminācijas principu;

| 13. | aicina Komisiju steidzami, t. i., ne vēlāk kā līdz 2008. gada beigām, sagatavot priekšlikumus saistībā ar katastrofu novēršanu Savienībā un ES stratēģiju katastrofu riska samazināšanai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju steidzami, t. i., ne vēlāk kā līdz 2008. gada beigām, sagatavot priekšlikumus saistībā ar katastrofu novēršanu Savienībā un ES stratēģiju katastrofu riska samazināšanai jaunattīstības valstīs;

| 14. | atgādina, ka ES atbalstīs sagatavošanās darbības, ko vietējā līmenī īsteno saistībā ar humānās palīdzības pasākumiem, un katastrofu riska samazināšanu iekļaus savā attīstības politikā; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka ES atbalstīs sagatavošanās darbības, ko vietējā līmenī īsteno saistībā ar humānās palīdzības pasākumiem, un katastrofu riska samazināšanu iekļaus savā attīstības politikā;

| 15. | pauž nožēlu par to, ka bijušā Eiropas komisāra Michel Barnier priekšlikums izveidot Eiropas civilās aizsardzības spēkus netiek īstenots, un šajā sakarā uzsver nepieciešamību turpināt ātrās reaģēšanas spēju attīstību, pamatojoties uz civilās aizsardzības modeļiem dalībvalstīs un ievērojot 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropas Padomes sanāksmē izdoto mandātu, un aicina Komisiju šajā nolūkā izstrādāt īpašus priekšlikumus; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu par to, ka bijušā Eiropas komisāra Michel Barnier priekšlikums izveidot Eiropas civilās aizsardzības spēkus netiek īstenots, un šajā sakarā uzsver nepieciešamību turpināt ātrās reaģēšanas spēju attīstību, pamatojoties uz civilās aizsardzības modeļiem dalībvalstīs un ievērojot 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropas Padomes sanāksmē izdoto mandātu, un aicina Komisiju šajā nolūkā izstrādāt īpašus priekšlikumus;

| 16. | pauž nozēlu par to, ka Padome šķietami ir nolēmusi neturpināt jaunā ES Solidaritātes fonda regulas pieņemšanu, neskatoties uz to, ka Parlaments stingri atbalsta pašreizējā instrumenta pārskatīšanu; atgādina Padomei, ka Parlaments 2006. gada maijā pirmajā lasījumā pieņēma savu nostāju ar pārliecinošu balsu vairākumu un ka attiecīgā procedūra Padomē ir aizturēta vairāk nekā divus gadus; atkārtoti pauž pārliecību, ka šī jaunā ES Solidaritātes fonda regula, kurā — citu pasākumu kopumā — noteikts pazemināts slieksnis fonda mobilizācijai, Eiropas Savienībai dos iespēju likvidēt katastrofu radīto postījumu sekas efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk; neatlaidīgi mudina Eiropadomi pieņemt lēmumu nenoraidīt minēto regulu un pieprasīt nekavējoties pārskatīt ES Solidaritātes fondu; |
| --- | --- |

16.

pauž nozēlu par to, ka Padome šķietami ir nolēmusi neturpināt jaunā ES Solidaritātes fonda regulas pieņemšanu, neskatoties uz to, ka Parlaments stingri atbalsta pašreizējā instrumenta pārskatīšanu; atgādina Padomei, ka Parlaments 2006. gada maijā pirmajā lasījumā pieņēma savu nostāju ar pārliecinošu balsu vairākumu un ka attiecīgā procedūra Padomē ir aizturēta vairāk nekā divus gadus; atkārtoti pauž pārliecību, ka šī jaunā ES Solidaritātes fonda regula, kurā — citu pasākumu kopumā — noteikts pazemināts slieksnis fonda mobilizācijai, Eiropas Savienībai dos iespēju likvidēt katastrofu radīto postījumu sekas efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk; neatlaidīgi mudina Eiropadomi pieņemt lēmumu nenoraidīt minēto regulu un pieprasīt nekavējoties pārskatīt ES Solidaritātes fondu;

| 17. | aicina Komisiju vajadzības gadījumā mobilizēt pašreizējo ES Solidaritātes fondu viselastīgākā veidā un bez jebkādas kavēšanās; uzskata, ka dabas katastrofas gadījumā ir ārkārtīgi svarīgi, lai nekavējoties būtu pieejami nepieciešamie resursi, lai mazinātu cietušo un viņu tuvāko ģimenes locekļu ciešanas un apmierinātu viņu vajadzības; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju vajadzības gadījumā mobilizēt pašreizējo ES Solidaritātes fondu viselastīgākā veidā un bez jebkādas kavēšanās; uzskata, ka dabas katastrofas gadījumā ir ārkārtīgi svarīgi, lai nekavējoties būtu pieejami nepieciešamie resursi, lai mazinātu cietušo un viņu tuvāko ģimenes locekļu ciešanas un apmierinātu viņu vajadzības;

| 18. | aicina Komisiju veikt vairāk pētījumu par to, kā uzlabot mežu aizsardzību pret ugunsnelaimēm, kā arī uzlabot mežu ugunsgrēku dzēšanas metodes un materiālus, kā arī pārskatīt plānošanu un zemes izmantojumu; tādēļ mudina dalībvalstis izšķirīgi rīkoties, lai uzlabotu un īstenotu valsts mežu aizsardzības tiesisko regulējumu, kā arī mudina atturēties no komercializācijas, pārklasifikācijas un privatizācijas pasākumiem, tādējādi ierobežojot iejaukšanos un spekulācijas; uzskata, ka šim nolūkam būtu jāizmanto visa pieejamā ES pieredze un aprīkojums, tostarp satelītsistēmas; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju veikt vairāk pētījumu par to, kā uzlabot mežu aizsardzību pret ugunsnelaimēm, kā arī uzlabot mežu ugunsgrēku dzēšanas metodes un materiālus, kā arī pārskatīt plānošanu un zemes izmantojumu; tādēļ mudina dalībvalstis izšķirīgi rīkoties, lai uzlabotu un īstenotu valsts mežu aizsardzības tiesisko regulējumu, kā arī mudina atturēties no komercializācijas, pārklasifikācijas un privatizācijas pasākumiem, tādējādi ierobežojot iejaukšanos un spekulācijas; uzskata, ka šim nolūkam būtu jāizmanto visa pieejamā ES pieredze un aprīkojums, tostarp satelītsistēmas;

| 19. | mudina Komisiju iesniegt juridiski saistošu instrumentu paketi (piemēram, pamatdirektīvu), lai novērstu nepilnības, kas vērojamas ES tiesību aktos, politikā un programmās saistībā ar katastrofu novēršanu un reaģēšanu uz tām; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju iesniegt juridiski saistošu instrumentu paketi (piemēram, pamatdirektīvu), lai novērstu nepilnības, kas vērojamas ES tiesību aktos, politikā un programmās saistībā ar katastrofu novēršanu un reaģēšanu uz tām;

| 20. | iesaka — šādā visaptverošā satvarā vajadzētu iekļaut trīs katastrofu novēršanas pīlārus, kuru mērķis būtu stiprināt novēršanas aspektu saskaņā ar pašreizējiem ES mehānismiem un dalībvalstu pieejām, izstrādāt jaunu pamata pieeju katastrofu novēršanai un atbalstīt ar novēršanu saistītu zināšanu un tehnoloģiju turpmāku attīstību, izmantojot ES pētniecības un attīstības programmas; |
| --- | --- |

20.

iesaka — šādā visaptverošā satvarā vajadzētu iekļaut trīs katastrofu novēršanas pīlārus, kuru mērķis būtu stiprināt novēršanas aspektu saskaņā ar pašreizējiem ES mehānismiem un dalībvalstu pieejām, izstrādāt jaunu pamata pieeju katastrofu novēršanai un atbalstīt ar novēršanu saistītu zināšanu un tehnoloģiju turpmāku attīstību, izmantojot ES pētniecības un attīstības programmas;

| 21. | iesaka priekšlikumos saistībā ar ES vispārējo reaģēšanas spēju stiprināšanu paredzēt tādu būtiski nepieciešamo resursu izveidi, kuru pieejamība Eiropas civilās aizsardzības pasākumiem būtu garantēta jebkurā laikā; apliecina, ka to vajadzētu nodrošināt, pamatojoties galvenokārt uz dalībvalstu iespējām un nepieciešamības gadījumā — uz citu pušu piesaisti; |
| --- | --- |

21.

iesaka priekšlikumos saistībā ar ES vispārējo reaģēšanas spēju stiprināšanu paredzēt tādu būtiski nepieciešamo resursu izveidi, kuru pieejamība Eiropas civilās aizsardzības pasākumiem būtu garantēta jebkurā laikā; apliecina, ka to vajadzētu nodrošināt, pamatojoties galvenokārt uz dalībvalstu iespējām un nepieciešamības gadījumā — uz citu pušu piesaisti;

| 22. | aicina Komisiju 2008. gada izmēģinājuma projektu saistībā ar mežu ugunsgrēkiem un sagatavošanas pasākumiem ātrās reaģēšanas spējai izmanot, lai pārbaudītu kopā ar dalībvalstīm un citām pusēm īstenojamos operatīvos pasākumus, kuri garantē, ka reaģēšanas resursi Eiropas civilās aizsardzības operācijām ir pieejami jebkurā laikā, un uzskata, ka tas sniegs svarīgu pieredzi saistībā ar turpmākajiem tiesību aktu priekšlikumiem; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju 2008. gada izmēģinājuma projektu saistībā ar mežu ugunsgrēkiem un sagatavošanas pasākumiem ātrās reaģēšanas spējai izmanot, lai pārbaudītu kopā ar dalībvalstīm un citām pusēm īstenojamos operatīvos pasākumus, kuri garantē, ka reaģēšanas resursi Eiropas civilās aizsardzības operācijām ir pieejami jebkurā laikā, un uzskata, ka tas sniegs svarīgu pieredzi saistībā ar turpmākajiem tiesību aktu priekšlikumiem;

| 23. | atbalsta pasākumus, kuri ir paredzēti dalībvalstu civilās aizsardzības sagatavotības stiprināšanai, īpaši ar speciālistu un paraugprakses apmaiņu, mācībām un sagatavotības projektiem; |
| --- | --- |

23.

atbalsta pasākumus, kuri ir paredzēti dalībvalstu civilās aizsardzības sagatavotības stiprināšanai, īpaši ar speciālistu un paraugprakses apmaiņu, mācībām un sagatavotības projektiem;

| 24. | atkārto 2006. gada 18. maijā pieņemtajā rezolūcijā (3) par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) pausto aicinājumu Komisiju izstrādāt direktīvu par ugunsgrēku profilaksi un pārvaldību, kurā būtu paredzēta regulāra datu vākšana, karšu izstrāde un riskam pakļauto teritoriju identificēšana, uguns riska pārvaldības plānu sagatavošana, tas, ka dalībvalstis identificē atvēlētos resursus un pieejamo materiāli tehnisko nodrošinājumu, kā arī dažādu pārvaldes struktūru savstarpējā koordinācija, minimālās prasības komandu apmācībai un būtu noteikta atbildība par pārkāpumiem pret vidi un attiecīgie sodi; |
| --- | --- |

24.

atkārto 2006. gada 18. maijā pieņemtajā rezolūcijā (3) par dabas katastrofām (ugunsgrēkiem, sausumu un plūdiem) pausto aicinājumu Komisiju izstrādāt direktīvu par ugunsgrēku profilaksi un pārvaldību, kurā būtu paredzēta regulāra datu vākšana, karšu izstrāde un riskam pakļauto teritoriju identificēšana, uguns riska pārvaldības plānu sagatavošana, tas, ka dalībvalstis identificē atvēlētos resursus un pieejamo materiāli tehnisko nodrošinājumu, kā arī dažādu pārvaldes struktūru savstarpējā koordinācija, minimālās prasības komandu apmācībai un būtu noteikta atbildība par pārkāpumiem pret vidi un attiecīgie sodi;

| 25. | mudina Padomi, nekavējoties vēl ilgāk, pieņemt lēmumu par ierosināto regulu, ar ko izveido ES Solidaritātes fondu, lai labāk definētu kritērijus un attiecināmos pasākumus, tostarp sausuma periodus, un tādējādi ļautu efektīvāk, elastīgāk un ātrāk likvidēt dabas katastrofu izraisīto postījumu sekas, atceroties arī to, ka Parlaments savu nostāju pieņēma jau tālajā 2006. gada maijā; |
| --- | --- |

25.

mudina Padomi, nekavējoties vēl ilgāk, pieņemt lēmumu par ierosināto regulu, ar ko izveido ES Solidaritātes fondu, lai labāk definētu kritērijus un attiecināmos pasākumus, tostarp sausuma periodus, un tādējādi ļautu efektīvāk, elastīgāk un ātrāk likvidēt dabas katastrofu izraisīto postījumu sekas, atceroties arī to, ka Parlaments savu nostāju pieņēma jau tālajā 2006. gada maijā;

| 26. | uzskata — lai nodrošinātu katastrofu novēršanas un katastrofu riska samazināšanas nepieciešamo iekļaušanu struktūrfondos un kohēzijas programmās, ir jāstiprina esošās pamatnostādnes un jāizstrādā jaunas; jo īpaši aicina, lai Kopienas finanšu instrumenti un Kopienas palīdzības atmaksāšana būtu saistīta ar nosacījumiem neatbilstīgas izmantošanas gadījumā, piemēram, ja netiek izpildīti mežu atjaunošanas plāni un/vai citi obligāti nosacījumi; tāpēc aicina veicināt sabiedrības izpratni par profilakses pasākumiem, kā arī veikt izglītības pasākumus, kurus finansētu no Kopienas programmām; |
| --- | --- |

26.

uzskata — lai nodrošinātu katastrofu novēršanas un katastrofu riska samazināšanas nepieciešamo iekļaušanu struktūrfondos un kohēzijas programmās, ir jāstiprina esošās pamatnostādnes un jāizstrādā jaunas; jo īpaši aicina, lai Kopienas finanšu instrumenti un Kopienas palīdzības atmaksāšana būtu saistīta ar nosacījumiem neatbilstīgas izmantošanas gadījumā, piemēram, ja netiek izpildīti mežu atjaunošanas plāni un/vai citi obligāti nosacījumi; tāpēc aicina veicināt sabiedrības izpratni par profilakses pasākumiem, kā arī veikt izglītības pasākumus, kurus finansētu no Kopienas programmām;

| 27. | pauž vēlmi, lai Komisijas priekšlikumos attiecībā uz ES reaģēšanas spēju katastrofu gadījumos tiktu izmantota apkopotā kompetence nomaļāko reģionu un aizjūras valstu un teritoriju ģeogrāfiskās lokalizācijas jomā; |
| --- | --- |

27.

pauž vēlmi, lai Komisijas priekšlikumos attiecībā uz ES reaģēšanas spēju katastrofu gadījumos tiktu izmantota apkopotā kompetence nomaļāko reģionu un aizjūras valstu un teritoriju ģeogrāfiskās lokalizācijas jomā;

| 28. | mudina dalībvalstis un īpaši tās dalībvalstis, kuras visvairāk skar dabas katastrofas, optimāli izmantot finansēšanas iespējas, ko pašreizējā 2007.—2013. gada plānošanas periodā piedāvā struktūrfondi un citi Kopienas fondi, un vajadzības gadījumā attiecīgajās darbības programmās kā prioritāras darbības iekļaut preventīvus pasākumus un projektus; |
| --- | --- |

28.

mudina dalībvalstis un īpaši tās dalībvalstis, kuras visvairāk skar dabas katastrofas, optimāli izmantot finansēšanas iespējas, ko pašreizējā 2007.—2013. gada plānošanas periodā piedāvā struktūrfondi un citi Kopienas fondi, un vajadzības gadījumā attiecīgajās darbības programmās kā prioritāras darbības iekļaut preventīvus pasākumus un projektus;

| 29. | uzskata, ka visas Solidaritātes fonda mobilizācijas procedūras nepieciešams pārskatīt, lai paātrinātu palīdzības maksājumus; jo īpaši uzskata, ka tāpēc varētu izveidot avansa maksājumu sistēmu, kuras pamatā būtu sākotnēji aprēķini par tiešajiem kaitējumiem, bet turpmākie maksājumi būtu atkarīgi no galīgiem aprēķiniem par kopējo tiešo kaitējumu, kā arī pierādījumiem par novēršanas pasākumiem, kas veikti pēc katastrofas; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka visas Solidaritātes fonda mobilizācijas procedūras nepieciešams pārskatīt, lai paātrinātu palīdzības maksājumus; jo īpaši uzskata, ka tāpēc varētu izveidot avansa maksājumu sistēmu, kuras pamatā būtu sākotnēji aprēķini par tiešajiem kaitējumiem, bet turpmākie maksājumi būtu atkarīgi no galīgiem aprēķiniem par kopējo tiešo kaitējumu, kā arī pierādījumiem par novēršanas pasākumiem, kas veikti pēc katastrofas;

| 30. | uzsver, ka steidzami jāstiprina Monitoringa un informācijas centrs, tam piešķirot nepieciešamos cilvēkresursus un materiālos resursus, lai tas varētu atbalstīt darbības, ko dalībvalstis uzsāk saskaņā ar Kopienas civilās aizsardzības mehānismu; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka steidzami jāstiprina Monitoringa un informācijas centrs, tam piešķirot nepieciešamos cilvēkresursus un materiālos resursus, lai tas varētu atbalstīt darbības, ko dalībvalstis uzsāk saskaņā ar Kopienas civilās aizsardzības mehānismu;

| 31. | mudina Komisiju izvērtēt dažādās iespējas, lai izveidotu ilgtspējīgu Eiropas apmācības tīklu reaģēšanai katastrofu gadījumos, kas aptvertu visas katastrofu pārvaldības fāzes, un pēc iespējas ātrāk sagatavot priekšlikumus šādas struktūras izveidei; turklāt aicina turpmāk palielināt civilās aizsardzības dienestu gatavību, kā arī dažādu dalībvalstu komandu un modeļu sadarbspēju; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju izvērtēt dažādās iespējas, lai izveidotu ilgtspējīgu Eiropas apmācības tīklu reaģēšanai katastrofu gadījumos, kas aptvertu visas katastrofu pārvaldības fāzes, un pēc iespējas ātrāk sagatavot priekšlikumus šādas struktūras izveidei; turklāt aicina turpmāk palielināt civilās aizsardzības dienestu gatavību, kā arī dažādu dalībvalstu komandu un modeļu sadarbspēju;

| 32. | atgādina par Padomes 2007. gada decembra secinājumiem par agrīnās brīdināšanas ES sistēmu izveidošanu un attīstīšanu cunami gadījumos Ziemeļaustrumu Atlantijas okeāna un Vidusjūras reģionā, un atkārtoti apstiprina, ka nepieciešams, lai dalībvalstis un Komisija uzņemtos tiešas iniciatīvas, lai uzlabotu agrīnās brīdināšanas sistēmas un trauksmes signālus katastrofu gadījumā; |
| --- | --- |

32.

atgādina par Padomes 2007. gada decembra secinājumiem par agrīnās brīdināšanas ES sistēmu izveidošanu un attīstīšanu cunami gadījumos Ziemeļaustrumu Atlantijas okeāna un Vidusjūras reģionā, un atkārtoti apstiprina, ka nepieciešams, lai dalībvalstis un Komisija uzņemtos tiešas iniciatīvas, lai uzlabotu agrīnās brīdināšanas sistēmas un trauksmes signālus katastrofu gadījumā;

| 33. | lūdz Komisiju iekļaut jautājumu par adekvātu ES finansējumu katastrofu novēršanai, reaģēšanai uz tām, kā arī atjaunošanas darbiem priekšlikumā par budžeta pārskatīšanu 2008/2009. gadam; |
| --- | --- |

33.

lūdz Komisiju iekļaut jautājumu par adekvātu ES finansējumu katastrofu novēršanai, reaģēšanai uz tām, kā arī atjaunošanas darbiem priekšlikumā par budžeta pārskatīšanu 2008/2009. gadam;

| 34. | aicina Komisiju nodrošināt Eiropas vienotā neatliekamās palīdzības numura “112” efektivitāti; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju nodrošināt Eiropas vienotā neatliekamās palīdzības numura “112” efektivitāti;

| 35. | neatlaidīgi prasa Kopienas līmenī atzīt Vidusjūras reģionu skarošo dabas katastrofu, piemēram, sausuma un mežu ugunsgrēku, specifisko raksturu un šajā sakarībā pieņemt tādus Kopienas instrumentus profilakses, pētniecības, riska pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes jomā, kuri ikvienai dalībvalstij ļautu efektīvāk reaģēt šādu katastrofu gadījumā; |
| --- | --- |

35.

neatlaidīgi prasa Kopienas līmenī atzīt Vidusjūras reģionu skarošo dabas katastrofu, piemēram, sausuma un mežu ugunsgrēku, specifisko raksturu un šajā sakarībā pieņemt tādus Kopienas instrumentus profilakses, pētniecības, riska pārvaldības, civilās aizsardzības un solidaritātes jomā, kuri ikvienai dalībvalstij ļautu efektīvāk reaģēt šādu katastrofu gadījumā;

| 36. | neatlaidīgi prasa atzīt nepieciešamību palielināt subsīdiju, ko ES piešķīrusi profilakses pasākumiem; |
| --- | --- |

36.

neatlaidīgi prasa atzīt nepieciešamību palielināt subsīdiju, ko ES piešķīrusi profilakses pasākumiem;

| 37. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

37.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 297 E, 7.12.2006., 331. lpp.

(2)  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

(3)  OV C 297 E, 7.12.2006., 375. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/20

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsMuitas savienības četrdesmitā gadadiena

P6_TA(2008)0305

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Muitas savienības četrdesmito gadadienu

2009/C 286 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā nesen pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Lēmumu Nr. 70/2008/EK par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 624/2007/EK, ar ko izveido muitas rīcības programmu Kopienā (Muita 2013) (3),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Muitas savienības attīstības stratēģija” (COM(2008)0169),

ņemot vērā 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par efektīviem importa un eksporta noteikumiem un procedūrām tirgus politikā (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komitejas ziņojumu par Kopienas tranzīta sistēmu (1996. gada janvāris — 1997. gada marts),

ņemot vērā Eiropas Kopienu un ASV 1997. gada nolīgumu par muitas iestāžu sadarbību un savstarpējo palīdzību muitas lietās (5), kas parakstīts 1997. gada 28. maijā,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pievienošanos Pasaules Muitas organizācijai un par dalībai identisku tiesību un pienākumu izmantošanu pagaidu kārtā (COM(2007)0252),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 14. maija sanāksmes secinājumus par Muitas savienības attīstības stratēģiju,

ņemot vērā ziņojumu par Kopienas muitas darbību cīņā pret preču viltojumiem un pirātismu, ko Komisija publicēja 2008. gada 19. maijā,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Muitas savienībai kopš 1968. gada ir bijusi būtiska nozīme, saglabājot un attīstot vienoto tirgu, nodrošinot labklājību ar likumīgas un konkurētspējīgas tirdzniecības veicināšanu gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, kā arī aizsargājot ES pilsoņus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Muitas savienībai kopš 1968. gada ir bijusi būtiska nozīme, saglabājot un attīstot vienoto tirgu, nodrošinot labklājību ar likumīgas un konkurētspējīgas tirdzniecības veicināšanu gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, kā arī aizsargājot ES pilsoņus;

| B. | tā kā Muitas savienība nozīmē, ka uz dalībvalstu iekšējām robežām muitas nodevas neiekasē, ka ir vienotas muitas nodevas importam no trešām valstīm, ka ir kopīgi noteikumi par trešo valstu produktu izcelsmi un vienota definīcija par muitas vērtību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Muitas savienība nozīmē, ka uz dalībvalstu iekšējām robežām muitas nodevas neiekasē, ka ir vienotas muitas nodevas importam no trešām valstīm, ka ir kopīgi noteikumi par trešo valstu produktu izcelsmi un vienota definīcija par muitas vērtību;

| C. | tā kā Kopienas tiesību aktu izstrādes mērķis ir bijis nodrošināt vienotus noteikumus attiecībā uz ražojumiem, ko importē ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kopienas tiesību aktu izstrādes mērķis ir bijis nodrošināt vienotus noteikumus attiecībā uz ražojumiem, ko importē ES;

| D. | tā kā ES muitas iestādēm ir divi uzdevumi, proti, iekasēt ievedmuitas nodokļus un citus maksājumus un sargāt iedzīvotāju veselību un drošību uz ES ārējām robežām; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES muitas iestādēm ir divi uzdevumi, proti, iekasēt ievedmuitas nodokļus un citus maksājumus un sargāt iedzīvotāju veselību un drošību uz ES ārējām robežām;

| E. | tā kā Eiropas Parlamenta pirmā izmeklēšanas komiteja pievērsās muitas jautājumiem un iepriekšminētā ziņojuma 17.3.1. punktā ir secinājusi: “Lai uzņēmējos un sabiedrībā kopumā radītu vajadzīgo pārliecību par vienotā tirgus darījumu vides pienācīgu aizsardzību, ES ilgtermiņa uzdevumam jābūt vienotas sistēmas radīšanai muitas pakalpojumu jomā ES”; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlamenta pirmā izmeklēšanas komiteja pievērsās muitas jautājumiem un iepriekšminētā ziņojuma 17.3.1. punktā ir secinājusi: “Lai uzņēmējos un sabiedrībā kopumā radītu vajadzīgo pārliecību par vienotā tirgus darījumu vides pienācīgu aizsardzību, ES ilgtermiņa uzdevumam jābūt vienotas sistēmas radīšanai muitas pakalpojumu jomā ES”;

| F. | tā kā globalizācija ir sekmējusi gan ievērojamu starptautiskās tirdzniecības pieaugumu un jaunu ražošanas un patēriņa modeļu attīstību, gan arī veicinājusi jaunu apdraudējumu rašanos, piemēram, pasaules mēroga terorisms, klimata pārmaiņas un nelegālā tirdzniecība; |
| --- | --- |

F.

tā kā globalizācija ir sekmējusi gan ievērojamu starptautiskās tirdzniecības pieaugumu un jaunu ražošanas un patēriņa modeļu attīstību, gan arī veicinājusi jaunu apdraudējumu rašanos, piemēram, pasaules mēroga terorisms, klimata pārmaiņas un nelegālā tirdzniecība;

| G. | tā kā administratīvo un atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazināšana ir kļuvusi par svarīgāko jautājumu, lai nodrošinātu lietderīgu un efektīvu pārvaldi ES, |
| --- | --- |

G.

tā kā administratīvo un atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazināšana ir kļuvusi par svarīgāko jautājumu, lai nodrošinātu lietderīgu un efektīvu pārvaldi ES,

Muitas savienības attīstība

| 1. | uzskata, ka Muitas savienības četrdesmit gadu ilgā darbība ir nozīmīgs sasniegums un tā sniegusi labumu ES uzņēmumiem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Muitas savienības četrdesmit gadu ilgā darbība ir nozīmīgs sasniegums un tā sniegusi labumu ES uzņēmumiem un iedzīvotājiem;

| 2. | apstiprina, ka muitas iestādēm ir galvenā atbildība par ES starptautiskās tirdzniecības pārraudzību, tādējādi sniedzot savu ieguldījumu atklātas un godīgas tirdzniecības nodrošināšanā, īstenojot starptautiskās tirdzniecības ārējo dimensiju, kopējo tirdzniecības politiku un citas ES kopējās politikas jomas, kā arī nodrošinot piegādes ķēžu drošību kopumā; |
| --- | --- |

2.

apstiprina, ka muitas iestādēm ir galvenā atbildība par ES starptautiskās tirdzniecības pārraudzību, tādējādi sniedzot savu ieguldījumu atklātas un godīgas tirdzniecības nodrošināšanā, īstenojot starptautiskās tirdzniecības ārējo dimensiju, kopējo tirdzniecības politiku un citas ES kopējās politikas jomas, kā arī nodrošinot piegādes ķēžu drošību kopumā;

| 3. | atzīst, ka muitas iestāžu veiktie pasākumi ir paredzēti, lai aizsargātu ES un tās dalībvalstu finansiālās intereses, kā arī lai aizsargātu ES pret negodīgu un nelikumīgu komercdarbības praksi; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka muitas iestāžu veiktie pasākumi ir paredzēti, lai aizsargātu ES un tās dalībvalstu finansiālās intereses, kā arī lai aizsargātu ES pret negodīgu un nelikumīgu komercdarbības praksi;

| 4. | tāpat atzīst, ka pasākumi ir paredzēti, lai garantētu ES un tās iedzīvotāju drošību un aizsardzību ar vides aizsardzības pasākumiem, kā arī lai saglabātu taisnīgu līdzsvaru starp nepieciešamību veikt muitas kontroli un nepieciešamību veicināt likumīgu tirdzniecību Eiropas konkurētspējas interesēs; |
| --- | --- |

4.

tāpat atzīst, ka pasākumi ir paredzēti, lai garantētu ES un tās iedzīvotāju drošību un aizsardzību ar vides aizsardzības pasākumiem, kā arī lai saglabātu taisnīgu līdzsvaru starp nepieciešamību veikt muitas kontroli un nepieciešamību veicināt likumīgu tirdzniecību Eiropas konkurētspējas interesēs;

| 5. | šajā sakarā atzinīgi vērtē muitas darbiniekus par viņu rūpīgo darbu cīņā pret preču viltojumiem, kas nodrošinājis 79 miljonu viltotu un pirātisku preču aizturēšanu uz 2007. gadā reģistrētiem 43 000 gadījumiem; ņemot vērā vilto preču aizturēšanas gadījumu eksponenciālo pieaugumu, atbalsta praktiskus viltošanas un pirātisma apkarošanas muitas pasākumus, piemēram, īpaši apmācītu muitnieku skaita palielināšanu šā darba veikšanai Komisijā un dalībvalstīs, kā arī aicina apsvērt priekšrocības, ko sniegtu Eiropas viltošanas novērošanas centra izveide; |
| --- | --- |

5.

šajā sakarā atzinīgi vērtē muitas darbiniekus par viņu rūpīgo darbu cīņā pret preču viltojumiem, kas nodrošinājis 79 miljonu viltotu un pirātisku preču aizturēšanu uz 2007. gadā reģistrētiem 43 000 gadījumiem; ņemot vērā vilto preču aizturēšanas gadījumu eksponenciālo pieaugumu, atbalsta praktiskus viltošanas un pirātisma apkarošanas muitas pasākumus, piemēram, īpaši apmācītu muitnieku skaita palielināšanu šā darba veikšanai Komisijā un dalībvalstīs, kā arī aicina apsvērt priekšrocības, ko sniegtu Eiropas viltošanas novērošanas centra izveide;

| 6. | tādēļ atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas paziņojumu, kurā mēģināts skaidri noteikt muitas mērķus laika posmam no 2013. līdz 2019. gadam; |
| --- | --- |

6.

tādēļ atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas paziņojumu, kurā mēģināts skaidri noteikt muitas mērķus laika posmam no 2013. līdz 2019. gadam;

| 7. | uzsver, ka ES muitas iestādēm ir pastāvīgi jāgatavojas nākotnes pārmaiņām, jāattīsta un jāizmanto pašas mūsdienīgākās iemaņas, tehnoloģijas un metodes, lai iespējami lietderīgi un efektīvi veicinātu un kontrolētu tirdzniecību; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES muitas iestādēm ir pastāvīgi jāgatavojas nākotnes pārmaiņām, jāattīsta un jāizmanto pašas mūsdienīgākās iemaņas, tehnoloģijas un metodes, lai iespējami lietderīgi un efektīvi veicinātu un kontrolētu tirdzniecību;

| 8. | uzsver, cik ļoti svarīga ir kandidātvalstu pielāgošanās ES standartiem muitas jomā, atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu sniegto tehnisko palīdzību kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

8.

uzsver, cik ļoti svarīga ir kandidātvalstu pielāgošanās ES standartiem muitas jomā, atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu sniegto tehnisko palīdzību kandidātvalstīm;

Ciešāka sadarbība

| 9. | atzinīgi vērtē galvenos secinājumus, kas izdarīti dažādos saistībā ar programmu “Muita 2013” rīkotos semināros, — sadarbības tīkla starp muitas un tirgus uzraudzības iestādēm uzlabošana, riska pārvaldības un pieredzes, zināšanu un labākās prakses apmaiņas uzlabošana sadarbības un kontroles jomā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē galvenos secinājumus, kas izdarīti dažādos saistībā ar programmu “Muita 2013” rīkotos semināros, — sadarbības tīkla starp muitas un tirgus uzraudzības iestādēm uzlabošana, riska pārvaldības un pieredzes, zināšanu un labākās prakses apmaiņas uzlabošana sadarbības un kontroles jomā;

| 10. | uzskata, ka sadarbība ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu ES muitas iestāžu darbības efektivitāti, ņemot vērā daudzos apdraudējumus, ar kuriem tām jācīnās; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka sadarbība ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu ES muitas iestāžu darbības efektivitāti, ņemot vērā daudzos apdraudējumus, ar kuriem tām jācīnās;

| 11. | tādēļ aicina dalībvalstis pastiprināt administratīvo sadarbību starp dalībvalstu muitas iestādēm un starp muitu un citām valsts iestādēm, piemēram, veterinārajām iestādēm un organizācijām, kas atbildīgas par produktu drošību, lai nodrošinātu, ka ES ārējo robežu pārvaldība ir kopēja atbildība, un ka tiek garantēta Eiropas pilsoņu drošība un aizsardzība; |
| --- | --- |

11.

tādēļ aicina dalībvalstis pastiprināt administratīvo sadarbību starp dalībvalstu muitas iestādēm un starp muitu un citām valsts iestādēm, piemēram, veterinārajām iestādēm un organizācijām, kas atbildīgas par produktu drošību, lai nodrošinātu, ka ES ārējo robežu pārvaldība ir kopēja atbildība, un ka tiek garantēta Eiropas pilsoņu drošība un aizsardzība;

| 12. | aicina Komisiju paplašināt sadarbību ar tirdzniecības partneriem atbilstoši pašreizējām un nākotnē paredzētajām muitas sadarbības programmām, lai atvieglotu uzticamu tirdzniecības partneru darījumus un nodrošinātu piegādes ķēžu drošību; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju paplašināt sadarbību ar tirdzniecības partneriem atbilstoši pašreizējām un nākotnē paredzētajām muitas sadarbības programmām, lai atvieglotu uzticamu tirdzniecības partneru darījumus un nodrošinātu piegādes ķēžu drošību;

| 13. | uzsver, cik svarīgi nodrošināt visu ekonomikas jomas ieinteresēto personu pārstāvniecību Muitas kodeksa komitejā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik svarīgi nodrošināt visu ekonomikas jomas ieinteresēto personu pārstāvniecību Muitas kodeksa komitejā;

| 14. | atbalsta dažādu līgumu parakstīšanu, ko Eiropas Kopiena noslēgusi ar tās svarīgākajiem tirdzniecības partneriem visā pasaulē; |
| --- | --- |

14.

atbalsta dažādu līgumu parakstīšanu, ko Eiropas Kopiena noslēgusi ar tās svarīgākajiem tirdzniecības partneriem visā pasaulē;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt starptautisko sadarbību muitas jomā gan starptautiskajās organizācijās (Pasaules tirdzniecības organizācijā un Pasaules muitas organizācijā), gan attiecībās ar trešām valstīm; norāda, ka sadarbības mērķim ir jābūt efektīvākai muitas kontrolei, sekmējot ES standartu pielietošanu, vienlaikus ļaujot ES un tās partneriem gūt labumu no tirdzniecības; uzsver, ka tas jo īpaši arī ļaus izstrādāt kopīgas darbības un izmēģinājuma projektus, lai stiprinātu ES un trešo valstu muitas darbinieku sadarbību tieši uz robežām; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt starptautisko sadarbību muitas jomā gan starptautiskajās organizācijās (Pasaules tirdzniecības organizācijā un Pasaules muitas organizācijā), gan attiecībās ar trešām valstīm; norāda, ka sadarbības mērķim ir jābūt efektīvākai muitas kontrolei, sekmējot ES standartu pielietošanu, vienlaikus ļaujot ES un tās partneriem gūt labumu no tirdzniecības; uzsver, ka tas jo īpaši arī ļaus izstrādāt kopīgas darbības un izmēģinājuma projektus, lai stiprinātu ES un trešo valstu muitas darbinieku sadarbību tieši uz robežām;

Drošības jautājumi

| 16. | aicina dalībvalstis turpināt nostiprināt muitas lomu cīņā ar apdraudējumiem, ko rada preču viltojumi, jo īpaši viltoti medikamenti un rotaļlietas; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis turpināt nostiprināt muitas lomu cīņā ar apdraudējumiem, ko rada preču viltojumi, jo īpaši viltoti medikamenti un rotaļlietas;

| 17. | aicina Komisiju turpināt iebilst pret nesen pieņemtajiem ASV tiesību aktiem, kas paredz visu jūras konteineros pārvadāto kravu skenēšanu ārzemju ostās; norada, ka šī ASV vienpusējā lēmuma nepieciešamība un efektivitāte nav pierādījusies ne no ekonomiskā, ne drošības viedokļa; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju turpināt iebilst pret nesen pieņemtajiem ASV tiesību aktiem, kas paredz visu jūras konteineros pārvadāto kravu skenēšanu ārzemju ostās; norada, ka šī ASV vienpusējā lēmuma nepieciešamība un efektivitāte nav pierādījusies ne no ekonomiskā, ne drošības viedokļa;

| 18. | uzskata, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 13. aprīļa Regulas (EK) 648/2005, ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6), “drošības grozījums” ir jau pietiekams, lai izpildītu ASV iestāžu prasības attiecībā uz drošības pārbaudēm Eiropā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 13. aprīļa Regulas (EK) 648/2005, ar kuru groza Padomes Regulu (EEK) 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6), “drošības grozījums” ir jau pietiekams, lai izpildītu ASV iestāžu prasības attiecībā uz drošības pārbaudēm Eiropā;

Lietderības, efektivitātes un snieguma uzlabošana iekšējā tirgus interesēs

| 19. | atzinīgi vērtē divas ierosmes, kuras Kopienas muita gatavojas attīstīt turpmāko desmit gadu laikā, lai iespējami labi strādātu ES pilsoņu labā, proti, priekšlikums par elektronisku muitas vidi, ko Eiropas Parlaments jau apstiprinājis, un Eiropas muitas laboratoriju tīkla izveide, lai varētu vienoti piemērot ES jaunos tehniskos standartus, un atbalsta arī visas pārējās iniciatīvas ar šādu mērķi; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē divas ierosmes, kuras Kopienas muita gatavojas attīstīt turpmāko desmit gadu laikā, lai iespējami labi strādātu ES pilsoņu labā, proti, priekšlikums par elektronisku muitas vidi, ko Eiropas Parlaments jau apstiprinājis, un Eiropas muitas laboratoriju tīkla izveide, lai varētu vienoti piemērot ES jaunos tehniskos standartus, un atbalsta arī visas pārējās iniciatīvas ar šādu mērķi;

| 20. | atzīst, ka šī modernizācija ļaus aktīvāk cīnīties pret bīstamajiem produktiem un pastiprināt patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka šī modernizācija ļaus aktīvāk cīnīties pret bīstamajiem produktiem un pastiprināt patērētāju aizsardzību;

| 21. | aicina dalībvalstis saskaņoti un vienlaicīgi izstrādāt jaunas darba metodes un tehnoloģiju un nodrošināt saskaņotu un vienotu muitas tiesību aktu īstenošanu; aicina Komisiju cieši uzraudzīt muitas tiesību aktu vienotu īstenošanu dalībvalstīs un informēt Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis saskaņoti un vienlaicīgi izstrādāt jaunas darba metodes un tehnoloģiju un nodrošināt saskaņotu un vienotu muitas tiesību aktu īstenošanu; aicina Komisiju cieši uzraudzīt muitas tiesību aktu vienotu īstenošanu dalībvalstīs un informēt Eiropas Parlamentu;

| 22. | aicina dalībvalstis nodrošināt muitas iestādēm pietiekamus resursus un (tehnoloģiskus un cilvēkresursu) ieguldījumus, lai tā varētu veikt savus pienākumus, kā arī ieviest jauno elektronisko vidi un veikt personāla apmācību; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis nodrošināt muitas iestādēm pietiekamus resursus un (tehnoloģiskus un cilvēkresursu) ieguldījumus, lai tā varētu veikt savus pienākumus, kā arī ieviest jauno elektronisko vidi un veikt personāla apmācību;

| 23. | aicina dalībvalstis nodrošināt augsta līmeņa sadarbību starp muitas iestādēm un uzņēmējiem, lai veicinātu prasību ievērošanu un mazinātu birokrātiju, jo īpaši plašāk īstenojot riska pārvaldības pieeju un attīstot “viena loga/vienas pieturas vietas sistēmas” pakalpojumus; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis nodrošināt augsta līmeņa sadarbību starp muitas iestādēm un uzņēmējiem, lai veicinātu prasību ievērošanu un mazinātu birokrātiju, jo īpaši plašāk īstenojot riska pārvaldības pieeju un attīstot “viena loga/vienas pieturas vietas sistēmas” pakalpojumus;

| 24. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību mazo un vidējo uzņēmumu problēmām, tostarp veicināt iespēju ar iespējami nelielām izmaksām saskaņot šo uzņēmumu informācijas sistēmas ar muitas iestāžu lietotajām sistēmām, kā arī vienkāršot procedūru, kādā saņemams “atzīta komersanta” statuss; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību mazo un vidējo uzņēmumu problēmām, tostarp veicināt iespēju ar iespējami nelielām izmaksām saskaņot šo uzņēmumu informācijas sistēmas ar muitas iestāžu lietotajām sistēmām, kā arī vienkāršot procedūru, kādā saņemams “atzīta komersanta” statuss;

*

* *

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

(2)  OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp.

(3)  OV L 154, 14.6.2007., 25. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0247.

(5)  OV L 222, 12.8.1997., 17. lpp.

(6)  OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/24

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsVirzība uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu

P6_TA(2008)0306

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par virzību uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu (2008/2006(INI))

2009/C 286 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektrības iekšējo tirgu (COM(2007)0528),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (COM(2007)0529),

ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra secinājumus par Eiropas enerģētikas politiku Padomes dokumentā 6271/2007,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Enerģētikas politika Eiropai” (COM(2007)0001),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu” (COM(2006)0851),

ņemot vērā Komisijas paziņojuma (COM(2006)0841) pavaddokumentu — Komisijas dienestu darba dokumentu “Izpildes ziņojums par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām” (SEC(2006)1709),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Dati par ES enerģētikas politiku” (SEC(2007)0012),

ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīvu 2004/67/EK par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību (1),

ņemot vērā Eiropas Energoregulatoru gada pārskatu par laika periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, kas iesniegts visiem Eiropas Enerģijas regulatoru padomes un Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas locekļiem, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un kas sagatavots saskaņā ar Komisijas 2003. gada 11. novembra Lēmuma 2003/796/EK, ar ko izveido Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu (2), 3. panta 8. punktu,

ņemot vērā Eiropas Padomes prezidentūras 2007. gada 8.—9. marta secinājumus par plāna “Eiropas Padomes rīcības plāns 2007.—2009. gadam: Enerģētikas politika Eiropai” (7224/2007) apstiprināšanu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Virzība uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu” (COM(2007)0386),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0202/2008),

| A. | tā kā sociālās integrācijas, vienādu iespēju un vienlīdzīgas piekļuves zināšanām digitālajā ērā principi nozīmē to, ka ir ļoti būtiski nodrošināt ikviena Eiropas Savienības pilsoņa piekļuvi enerģijai par pieejamu cenu; |
| --- | --- |

A.

tā kā sociālās integrācijas, vienādu iespēju un vienlīdzīgas piekļuves zināšanām digitālajā ērā principi nozīmē to, ka ir ļoti būtiski nodrošināt ikviena Eiropas Savienības pilsoņa piekļuvi enerģijai par pieejamu cenu;

| B. | tā kā patērētājiem, jo īpaši privātpersonām un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir ierobežoti līdzekļi un iespējas efektīvi pārstāvēt savas intereses; |
| --- | --- |

B.

tā kā patērētājiem, jo īpaši privātpersonām un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir ierobežoti līdzekļi un iespējas efektīvi pārstāvēt savas intereses;

| C. | tā kā atbilstoša energoapgāde ir viens no būtiskākajiem nosacījumiem, lai nodrošinātu veiksmīgu pilsoņu līdzdalību sociālajā un ekonomiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

C.

tā kā atbilstoša energoapgāde ir viens no būtiskākajiem nosacījumiem, lai nodrošinātu veiksmīgu pilsoņu līdzdalību sociālajā un ekonomiskajā dzīvē;

| D. | tā kā Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartā (turpmāk tekstā — harta) valdības, enerģijas regulatori un visi sociālie partneri, kas pārstāv nozari, tiek aicināti un mudināti veikt konkrētu ieguldījumu, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā enerģijas patērētāju intereses sociālā, vidi saudzējošā un konkurētspējīgā ES enerģijas tirgū; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartā (turpmāk tekstā — harta) valdības, enerģijas regulatori un visi sociālie partneri, kas pārstāv nozari, tiek aicināti un mudināti veikt konkrētu ieguldījumu, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā enerģijas patērētāju intereses sociālā, vidi saudzējošā un konkurētspējīgā ES enerģijas tirgū;

| E. | tā kā, ņemot vērā to, ka tirgos ar nepilnīgu konkurenci, piemēram enerģētikas nozarē, pastāv vispārēja vienprātība attiecībā uz to, ka tirgus mehānismi vien ne vienmēr spēj pilnībā nodrošināt labāko patērētāju interešu aizsardzību, papildus enerģētikas tirgum raksturīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām jārisina un jānostiprina klientu vispārējā aizsardzība; |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā to, ka tirgos ar nepilnīgu konkurenci, piemēram enerģētikas nozarē, pastāv vispārēja vienprātība attiecībā uz to, ka tirgus mehānismi vien ne vienmēr spēj pilnībā nodrošināt labāko patērētāju interešu aizsardzību, papildus enerģētikas tirgum raksturīgu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām jārisina un jānostiprina klientu vispārējā aizsardzība;

| F. | tā kā saskaņā ar pieejamo informāciju dalībvalstis tikai ierobežotā mērā ir izmantojušas mērķa sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai risinātu neaizsargāto patērētāju vajadzības; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar pieejamo informāciju dalībvalstis tikai ierobežotā mērā ir izmantojušas mērķa sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai risinātu neaizsargāto patērētāju vajadzības;

| G. | tā kā stingri jāuzsver loma, kas piešķirta valsts pārvaldes iestādēm, kurām jābūt neatkarīgām no jebkādām sabiedriskām vai privātām interesēm un pietiekami kompetentām, lai nodrošinātu enerģijas tirgu, starp tiem arī cenu un visu to komponentu uzraudzību un nepieciešamības gadījumā — iejaukšanos un sankciju piemērošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā stingri jāuzsver loma, kas piešķirta valsts pārvaldes iestādēm, kurām jābūt neatkarīgām no jebkādām sabiedriskām vai privātām interesēm un pietiekami kompetentām, lai nodrošinātu enerģijas tirgu, starp tiem arī cenu un visu to komponentu uzraudzību un nepieciešamības gadījumā — iejaukšanos un sankciju piemērošanu;

| H. | tā kā patērētāju strīdu risināšanai enerģētikas jomā nav pietiekami izstrādāti tiesību akti un tā kā šo strīdu risināšanā ir iesaistītas daudzas un dažādas iestādes un patērētāji nezina, pie kā vērsties; |
| --- | --- |

H.

tā kā patērētāju strīdu risināšanai enerģētikas jomā nav pietiekami izstrādāti tiesību akti un tā kā šo strīdu risināšanā ir iesaistītas daudzas un dažādas iestādes un patērētāji nezina, pie kā vērsties;

| I. | tā kā ES mērķi attiecībā uz atjaunojamo enerģiju jāiekļauj Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartā, lai ļautu patērētājiem izvēlēties enerģijas avotus saskaņā ar šiem mērķiem, |
| --- | --- |

I.

tā kā ES mērķi attiecībā uz atjaunojamo enerģiju jāiekļauj Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartā, lai ļautu patērētājiem izvēlēties enerģijas avotus saskaņā ar šiem mērķiem,

Hartas raksturojums

| 1. | uzsver to, ka energoapgāde ir izšķirošs elements veiksmīgai pilsoņu līdzdalībai sociālajā un ekonomiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

1.

uzsver to, ka energoapgāde ir izšķirošs elements veiksmīgai pilsoņu līdzdalībai sociālajā un ekonomiskajā dzīvē;

| 2. | atgādina, ka bieži vien patērētāju tiesības netiek ievērotas, lai gan tās aizsargā spēkā esošie Kopienas tiesību akti; uzsver, ka labākais veids, kā padarīt iedarbīgākus patērētāju tiesību aizsardzības pasākumus, ir efektīvāk īstenot spēkā esošos tiesību aktus; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka bieži vien patērētāju tiesības netiek ievērotas, lai gan tās aizsargā spēkā esošie Kopienas tiesību akti; uzsver, ka labākais veids, kā padarīt iedarbīgākus patērētāju tiesību aizsardzības pasākumus, ir efektīvāk īstenot spēkā esošos tiesību aktus;

| 3. | norāda, ka priekšlikumu paketes pieņemšana saistībā ar elektroenerģijas un dabasgāzes tirgu (“trešās paketes” priekšlikumi), par kuru pašlaik notiek debates Eiropas Parlamentā, vēl vairāk uzlabos enerģijas patērētāju aizsardzības tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka priekšlikumu paketes pieņemšana saistībā ar elektroenerģijas un dabasgāzes tirgu (“trešās paketes” priekšlikumi), par kuru pašlaik notiek debates Eiropas Parlamentā, vēl vairāk uzlabos enerģijas patērētāju aizsardzības tiesisko regulējumu;

| 4. | uzskata, ka enerģijas patērētāji arī turpmāk jāaizsargā, pamatojoties uz Eiropas Savienības un dalībvalstu vienotu rīcību. Individuālo patērētāju praktiskai aizsardzībai energoresursu tirgū var būt atšķirīgas izpausmes dažādās dalībvalstīs. Tādēļ ir ļoti svarīgi konsekventi piemērot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka enerģijas patērētāji arī turpmāk jāaizsargā, pamatojoties uz Eiropas Savienības un dalībvalstu vienotu rīcību. Individuālo patērētāju praktiskai aizsardzībai energoresursu tirgū var būt atšķirīgas izpausmes dažādās dalībvalstīs. Tādēļ ir ļoti svarīgi konsekventi piemērot subsidiaritātes principu;

| 5. | uzsver, ka ir absolūti nepieciešams nostiprināt patērētāju aizsardzību enerģētikas jautājumos un izmantot šīs hartas noteikumus kā vadlīnijas Eiropas un dalībvalstu iestādēm, kā arī privātpersonām, lai efektīvi nodrošinātu un realizētu patērētāju tiesības; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir absolūti nepieciešams nostiprināt patērētāju aizsardzību enerģētikas jautājumos un izmantot šīs hartas noteikumus kā vadlīnijas Eiropas un dalībvalstu iestādēm, kā arī privātpersonām, lai efektīvi nodrošinātu un realizētu patērētāju tiesības;

| 6. | norāda uz Direktīvas 2003/54/EK (3) un Direktīvas 2003/55/EK (4) 3. punktu un A pielikumu, kuros grozījumus izdara ar “trešās paketes” priekšlikumiem; uzsver nepieciešamību tos labāk īstenot dalībvalsts līmenī; |
| --- | --- |

6.

norāda uz Direktīvas 2003/54/EK (3) un Direktīvas 2003/55/EK (4) 3. punktu un A pielikumu, kuros grozījumus izdara ar “trešās paketes” priekšlikumiem; uzsver nepieciešamību tos labāk īstenot dalībvalsts līmenī;

| 7. | uzskata hartu par informatīvu dokumentu, kas apkopo, precizē un konsolidē patērētāju tiesības enerģijas jomā, kuras jau ir noteiktas esošajos ES tiesību aktos; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas plānu izstrādāt interneta instrumentu, kas saistīts ar patērētāju tiesību aizsardzību enerģētikas nozarē, bet uzsver plašākas sakaru stratēģijas nepieciešamību patērētājiem, kuriem nav piekļuve internetam vai kuriem internets nav piemērots sakaru līdzeklis; |
| --- | --- |

7.

uzskata hartu par informatīvu dokumentu, kas apkopo, precizē un konsolidē patērētāju tiesības enerģijas jomā, kuras jau ir noteiktas esošajos ES tiesību aktos; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas plānu izstrādāt interneta instrumentu, kas saistīts ar patērētāju tiesību aizsardzību enerģētikas nozarē, bet uzsver plašākas sakaru stratēģijas nepieciešamību patērētājiem, kuriem nav piekļuve internetam vai kuriem internets nav piemērots sakaru līdzeklis;

| 8. | norāda, ka hartai jāievēro arī nelielo profesionālo lietotāju vajadzības, kuriem bieži vien ir tādas pašas problēmas kā parastajiem enerģijas patērētājiem; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka hartai jāievēro arī nelielo profesionālo lietotāju vajadzības, kuriem bieži vien ir tādas pašas problēmas kā parastajiem enerģijas patērētājiem;

Piekļuve pārvades un sadales tīkliem un krājumiem

| 9. | atgādina, ka Eiropas energoresursu tirgum joprojām ir raksturīgs liels monopoluzņēmumu skaits. Tas ierobežo izvēles brīvību un iespēju ātri un par brīvu nomainīt piegādātāju, neveicina informācijas izplatību un tādējādi padara patērētājus neaizsargātus. Ir svarīgi nodrošināt centienus izveidot vienotu un konkurētspējīgu energoresursu tirgu un aizsargāt it īpaši neaizsargātākos klientus; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka Eiropas energoresursu tirgum joprojām ir raksturīgs liels monopoluzņēmumu skaits. Tas ierobežo izvēles brīvību un iespēju ātri un par brīvu nomainīt piegādātāju, neveicina informācijas izplatību un tādējādi padara patērētājus neaizsargātus. Ir svarīgi nodrošināt centienus izveidot vienotu un konkurētspējīgu energoresursu tirgu un aizsargāt it īpaši neaizsargātākos klientus;

| 10. | uzsver, ka elektrības un gāzes patērētāji Eiropā ir tiesīgi piekļūt tīkliem un saņemt elektrību un gāzi par saprātīgiem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un skaidri salīdzināmiem tarifiem un cenām, arī par cenām un tarifiem, kas koriģēti, piemērojot atbilstošus indeksācijas mehānismus; nediskriminējošos pasākumos jāiekļauj arī noteiktu diskriminējošu maksāšanas metožu aizliegums, jo īpaši patērētājiem, kas bieži ir neaizsargāti un kuriem pieprasa avansa maksājumus pēc skaitītāja; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka elektrības un gāzes patērētāji Eiropā ir tiesīgi piekļūt tīkliem un saņemt elektrību un gāzi par saprātīgiem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un skaidri salīdzināmiem tarifiem un cenām, arī par cenām un tarifiem, kas koriģēti, piemērojot atbilstošus indeksācijas mehānismus; nediskriminējošos pasākumos jāiekļauj arī noteiktu diskriminējošu maksāšanas metožu aizliegums, jo īpaši patērētājiem, kas bieži ir neaizsargāti un kuriem pieprasa avansa maksājumus pēc skaitītāja;

| 11. | uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš patērētāju aizsardzībai un jāievieš drošības pasākumi, lai nepieļautu nekāda veida tīklu atvienošanu; dalībvalstīm ir jāieceļ piegādātājs, kas nodrošina pakalpojumus galējā situācijā un jāinformē par to patērētāji; šāda mehānisma izveidošana ir jāparedz dalībvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš patērētāju aizsardzībai un jāievieš drošības pasākumi, lai nepieļautu nekāda veida tīklu atvienošanu; dalībvalstīm ir jāieceļ piegādātājs, kas nodrošina pakalpojumus galējā situācijā un jāinformē par to patērētāji; šāda mehānisma izveidošana ir jāparedz dalībvalsts tiesību aktos;

| 12. | uzsver, ka tīklu atvienošana jāapsver tikai kā galējais risinājums patērētāju maksājumu parādu gadījumos, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem patērētājiem un brīvdienu periodiem; piegādātājiem pirms šādas darbības veikšanas jāpiemēro proporcionalitātes princips, kā arī jānosūta individuāls paziņojums patērētājam; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka tīklu atvienošana jāapsver tikai kā galējais risinājums patērētāju maksājumu parādu gadījumos, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem patērētājiem un brīvdienu periodiem; piegādātājiem pirms šādas darbības veikšanas jāpiemēro proporcionalitātes princips, kā arī jānosūta individuāls paziņojums patērētājam;

| 13. | uzsver nepieciešamību nodrošināt vispārēju tiesību aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz dažādu sociālo, ekonomisko un reģionālo grupu piekļuves iespējām enerģijai, nodrošinot piegādes stabilitāti un drošību, kā arī tīklu efektivitāti, veicinot sadarbību reģionālā līmenī starp dalībvalstīm un apkārtējām valstīm ar Eiropas perspektīvu; |
| --- | --- |

13.

uzsver nepieciešamību nodrošināt vispārēju tiesību aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz dažādu sociālo, ekonomisko un reģionālo grupu piekļuves iespējām enerģijai, nodrošinot piegādes stabilitāti un drošību, kā arī tīklu efektivitāti, veicinot sadarbību reģionālā līmenī starp dalībvalstīm un apkārtējām valstīm ar Eiropas perspektīvu;

| 14. | aicina dalībvalstis nodrošināt to, ka patērētājs laika periodā, kas nepārsniedz vienu mēnesi, var vienkārši un par brīvu izvēlēties citu piegādātāju; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis nodrošināt to, ka patērētājs laika periodā, kas nepārsniedz vienu mēnesi, var vienkārši un par brīvu izvēlēties citu piegādātāju;

Tarifi, cenas

| 15. | uzsver, ka elektrības un gāzes cenām Eiropā ir jābūt saprātīgām, vienkārši un skaidri salīdzināmām, pārredzamām, kā arī noteiktām, pamatojoties uz faktisko enerģijas patēriņu; publicētajām cenām, tarifiem, indeksācijas mehānismiem un noteikumiem jābūt patērētājam viegli pieejamiem, izmantojot visaptverošus un viegli saprotamus informācijas līdzekļus; par tiem turklāt iepriekš jāpaziņo un tie jāuzrauga vai jāapstiprina neatkarīgam valsts regulatoram; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka elektrības un gāzes cenām Eiropā ir jābūt saprātīgām, vienkārši un skaidri salīdzināmām, pārredzamām, kā arī noteiktām, pamatojoties uz faktisko enerģijas patēriņu; publicētajām cenām, tarifiem, indeksācijas mehānismiem un noteikumiem jābūt patērētājam viegli pieejamiem, izmantojot visaptverošus un viegli saprotamus informācijas līdzekļus; par tiem turklāt iepriekš jāpaziņo un tie jāuzrauga vai jāapstiprina neatkarīgam valsts regulatoram;

| 16. | uzsver, ka piegādātāju un klientu līguma ierasta prasība ir regulāri un iepriekš noteiktos datumos veikt aprēķinu, lai nodrošinātu to, ka patērētāji maksā par reāli patērēto enerģijas daudzumu; ja piegādātājs neizpilda šo prasību, piemēram, tehnisku iemeslu dēļ, enerģijas patēriņu aprēķina, pamatojoties uz saprātīgiem un pārredzamiem kritērijiem, kuri skaidri noteikti līgumā; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka piegādātāju un klientu līguma ierasta prasība ir regulāri un iepriekš noteiktos datumos veikt aprēķinu, lai nodrošinātu to, ka patērētāji maksā par reāli patērēto enerģijas daudzumu; ja piegādātājs neizpilda šo prasību, piemēram, tehnisku iemeslu dēļ, enerģijas patēriņu aprēķina, pamatojoties uz saprātīgiem un pārredzamiem kritērijiem, kuri skaidri noteikti līgumā;

| 17. | saistībā ar šo uzsver tirgus dalībnieku attīstību, specializējoties salīdzināmās informācijas publicēšanā attiecībā uz piegādātāju cenām, tarifiem un noteikumiem, kā arī atbalsta sniegšanu, patērētājam mainot piegādātāju; |
| --- | --- |

17.

saistībā ar šo uzsver tirgus dalībnieku attīstību, specializējoties salīdzināmās informācijas publicēšanā attiecībā uz piegādātāju cenām, tarifiem un noteikumiem, kā arī atbalsta sniegšanu, patērētājam mainot piegādātāju;

| 18. | aicina dalībvalstis veicināt “viedo enerģijas skaitītāju” izmantošanu, kuri visu laiku sniegtu patērētājiem skaidru informāciju par viņu enerģijas patēriņu un tādējādi veicinātu energoefektivitāti; atgādina par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvas 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem (5) 13. pantu attiecībā uz “viedajiem skaitītājiem”; steidzami aicina Komisiju un dalībvalstis patērētāju informētības un enerģētikas jomas interesēs īstenot un ieviest šajā direktīvā noteiktās prasības par mērīšanu un rēķinu sagatavošanu; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis veicināt “viedo enerģijas skaitītāju” izmantošanu, kuri visu laiku sniegtu patērētājiem skaidru informāciju par viņu enerģijas patēriņu un tādējādi veicinātu energoefektivitāti; atgādina par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvas 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem (5) 13. pantu attiecībā uz “viedajiem skaitītājiem”; steidzami aicina Komisiju un dalībvalstis patērētāju informētības un enerģētikas jomas interesēs īstenot un ieviest šajā direktīvā noteiktās prasības par mērīšanu un rēķinu sagatavošanu;

| 19. | uzskata, ka jāpieprasa dalībvalstīm nodrošināt, lai 10 gadu laikā pēc Trešās tiesību aktu paketes priekšlikumu (ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK un 2003/55/EK) stāšanās spēkā tiktu sākta “viedo” skaitītāju izlaide patērētājiem, un tā būtu enerģijas sadales vai piegādes uzņēmumu kompetencē; valsts pārvaldes iestādēm ir jāatbild par šī izstrādes procesa uzraudzību un kopīgu standartu noteikšanu šim nolūkam; dalībvalstīm jānodrošina, ka standarti, kas nosaka skaitītāju tehnisko projektu un ekspluatācijas obligātās prasības, risinātu savietojamības jautājumus tā, lai sniegtu patērētājiem pēc iespējas lielākus ieguvumus par viszemākajām izmaksām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka jāpieprasa dalībvalstīm nodrošināt, lai 10 gadu laikā pēc Trešās tiesību aktu paketes priekšlikumu (ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK un 2003/55/EK) stāšanās spēkā tiktu sākta “viedo” skaitītāju izlaide patērētājiem, un tā būtu enerģijas sadales vai piegādes uzņēmumu kompetencē; valsts pārvaldes iestādēm ir jāatbild par šī izstrādes procesa uzraudzību un kopīgu standartu noteikšanu šim nolūkam; dalībvalstīm jānodrošina, ka standarti, kas nosaka skaitītāju tehnisko projektu un ekspluatācijas obligātās prasības, risinātu savietojamības jautājumus tā, lai sniegtu patērētājiem pēc iespējas lielākus ieguvumus par viszemākajām izmaksām;

Informācija/līgumi

| 20. | lai nodrošinātu pārredzamību, uzsver nepieciešamību izstrādāt standarta rēķinu modeli, izmantojot labāko pieredzi; lai nodrošinātu salīdzināmību, uzsver standarta informācijas izstrādes nepieciešamību pirms līguma slēgšanas un līgumā, tostarp izstrādājot arī informāciju par hartā noteiktajām patērētāja tiesībām; |
| --- | --- |

20.

lai nodrošinātu pārredzamību, uzsver nepieciešamību izstrādāt standarta rēķinu modeli, izmantojot labāko pieredzi; lai nodrošinātu salīdzināmību, uzsver standarta informācijas izstrādes nepieciešamību pirms līguma slēgšanas un līgumā, tostarp izstrādājot arī informāciju par hartā noteiktajām patērētāja tiesībām;

| 21. | aicina dalībvalstis izveidot vienu pieņemšanas vietu, kur jebkurš patērētājs varētu pieprasīt informāciju, piemēram, ar valsts energoregulatoru palīdzību, tādējādi veicinot patērētāju piekļuvi informācijai un tajā pašā laikā nodrošinot pēc iespējas ērtāku informācijas pieejamību patērētājiem vietas, laika, mehānismu un precizitātes ziņā; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis izveidot vienu pieņemšanas vietu, kur jebkurš patērētājs varētu pieprasīt informāciju, piemēram, ar valsts energoregulatoru palīdzību, tādējādi veicinot patērētāju piekļuvi informācijai un tajā pašā laikā nodrošinot pēc iespējas ērtāku informācijas pieejamību patērētājiem vietas, laika, mehānismu un precizitātes ziņā;

| 22. | uzsver nepieciešamību Komisijai sadarbībā ar valsts pārvaldes iestādēm izstrādāt kvalitātes kritērijus, kas piemērojami ar patērētāju saistītiem pakalpojumiem, tostarp izsaukuma centriem; |
| --- | --- |

22.

uzsver nepieciešamību Komisijai sadarbībā ar valsts pārvaldes iestādēm izstrādāt kvalitātes kritērijus, kas piemērojami ar patērētāju saistītiem pakalpojumiem, tostarp izsaukuma centriem;

| 23. | uzskata, ka piegādātāju un neatkarīga dalībvalsts regulatora tīmekļa vietnēs ir jānodrošina piekļuve tarifu simulatoriem; uzsver, ka patērētāji ir regulāri jāinformē par viņu enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka piegādātāju un neatkarīga dalībvalsts regulatora tīmekļa vietnēs ir jānodrošina piekļuve tarifu simulatoriem; uzsver, ka patērētāji ir regulāri jāinformē par viņu enerģijas patēriņu;

| 24. | uzsver nepieciešamību noteikt piegādātājiem par obligātu pienākumu informēt patērētājus par šīs hartas pasludināšanu; |
| --- | --- |

24.

uzsver nepieciešamību noteikt piegādātājiem par obligātu pienākumu informēt patērētājus par šīs hartas pasludināšanu;

Sociālie pasākumi

| 25. | pauž nožēlu par to, ka visneaizsargātākajiem enerģijas patērētājiem ir nopietnas problēmas, kuras skaidri jārisina dalībvalstu sociālās drošības sistēmām vai kuru risināšanai jāveic citi līdzvērtīgi pasākumi; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu par to, ka visneaizsargātākajiem enerģijas patērētājiem ir nopietnas problēmas, kuras skaidri jārisina dalībvalstu sociālās drošības sistēmām vai kuru risināšanai jāveic citi līdzvērtīgi pasākumi;

| 26. | aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti ieguldījumiem visaptverošos energoefektivitātes pasākumos mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem, tādējādi risinot stratēģiski gan degvielas cenu izraisītās nabadzības problēmu, gan 2007. gada pavasarī Eiropadomes pieņemtā 20 % energoefektivitātes mērķa sasniegšanu līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis piešķirt prioritāti ieguldījumiem visaptverošos energoefektivitātes pasākumos mājsaimniecībās ar zemiem ienākumiem, tādējādi risinot stratēģiski gan degvielas cenu izraisītās nabadzības problēmu, gan 2007. gada pavasarī Eiropadomes pieņemtā 20 % energoefektivitātes mērķa sasniegšanu līdz 2020. gadam;

| 27. | aicina Komisiju nodrošināt vadlīnijas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas prasību kopējai noteikšanai un pārskatīt, kā dalībvalstis veic saistības, kas noteiktas Direktīvas 2003/54/EK un Direktīvas 2003/55/EK 3. pantā un A pielikumā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju nodrošināt vadlīnijas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas prasību kopējai noteikšanai un pārskatīt, kā dalībvalstis veic saistības, kas noteiktas Direktīvas 2003/54/EK un Direktīvas 2003/55/EK 3. pantā un A pielikumā;

| 28. | aicina Komisiju definēt enerģijas cenu izraisītās nabadzības jēdzienu; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju definēt enerģijas cenu izraisītās nabadzības jēdzienu;

| 29. | aicina dalībvalstis sagatavot valstu enerģētikas rīcības plānus enerģijas trūkuma problēmas risināšanai un paziņot par tajos noteiktajiem pasākumiem Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūrai; aicina aģentūru, sadarbojoties ar dalībvalstu iestādēm, uzraudzīt šo pasākumu īstenošanu un ziņot par veiksmīgi īstenotiem pasākumiem; uzsver to, ka ir jāizvērtē, cik lielā mērā katras atsevišķās valsts sociālās drošības vai nodokļu sistēmām jāņem vērā riski, kas saistīti ar enerģijas cenu izraisīto nabadzību; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis sagatavot valstu enerģētikas rīcības plānus enerģijas trūkuma problēmas risināšanai un paziņot par tajos noteiktajiem pasākumiem Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūrai; aicina aģentūru, sadarbojoties ar dalībvalstu iestādēm, uzraudzīt šo pasākumu īstenošanu un ziņot par veiksmīgi īstenotiem pasākumiem; uzsver to, ka ir jāizvērtē, cik lielā mērā katras atsevišķās valsts sociālās drošības vai nodokļu sistēmām jāņem vērā riski, kas saistīti ar enerģijas cenu izraisīto nabadzību;

Ar vidi saistīti pasākumi

| 30. | uzsver, ka piegādātājiem un tīkla operatoriem jārīkojas atbildīgi pret vidi, īstenojot visus iespējamos centienus, lai nodrošinātu CO2 emisiju, kā arī radioaktīvo atkritumu piemērojamajā likumā noteikto pēc iespējas zemāko līmeni; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka piegādātājiem un tīkla operatoriem jārīkojas atbildīgi pret vidi, īstenojot visus iespējamos centienus, lai nodrošinātu CO2 emisiju, kā arī radioaktīvo atkritumu piemērojamajā likumā noteikto pēc iespējas zemāko līmeni;

| 31. | uzskata, ka prioritāte jāpiešķir atjaunojamās enerģijas avotiem, apvienotajiem siltuma avotiem un enerģijai, kā arī citai slēptajai ģenerācijai, un ka patērētāju tiesībām būt informētiem un veikt izvēli par labu atjaunojamām enerģijām jābūt atzītām hartā; tādēļ uzskata, ka visi patērētāji objektīvi, pārredzami un nediskriminējoši jāinformē par viņiem pieejamiem enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka prioritāte jāpiešķir atjaunojamās enerģijas avotiem, apvienotajiem siltuma avotiem un enerģijai, kā arī citai slēptajai ģenerācijai, un ka patērētāju tiesībām būt informētiem un veikt izvēli par labu atjaunojamām enerģijām jābūt atzītām hartā; tādēļ uzskata, ka visi patērētāji objektīvi, pārredzami un nediskriminējoši jāinformē par viņiem pieejamiem enerģijas avotiem;

| 32. | uzsver, ka nepieciešams īstenot praksē Direktīvas 2003/54/EK 3. panta 6. punktu, saskaņā ar kuru dalībvalstis nodrošina, ka patērētāji saņem uzticamu informāciju par elektroenerģijas piegādātāja dažādajiem enerģijas veidiem un ietekmi uz vidi, kādu rada elektroenerģijas ražošana no šī piegādātāja sniegtās jauktās enerģijas; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka nepieciešams īstenot praksē Direktīvas 2003/54/EK 3. panta 6. punktu, saskaņā ar kuru dalībvalstis nodrošina, ka patērētāji saņem uzticamu informāciju par elektroenerģijas piegādātāja dažādajiem enerģijas veidiem un ietekmi uz vidi, kādu rada elektroenerģijas ražošana no šī piegādātāja sniegtās jauktās enerģijas;

Valsts pārvaldes iestādes

| 33. | uzsver, ka dalībvalstīs ir izveidotas valsts pārvaldes iestādes, bet pauž nožēlu par to pašreiz ierobežotajām pilnvarām; uzskata, ka dalībvalstīm jānodrošina valsts pārvaldes iestāžu pietiekamas likumīgās pilnvaras un līdzekļi, kā arī vēlme tos izmantot; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka dalībvalstīs ir izveidotas valsts pārvaldes iestādes, bet pauž nožēlu par to pašreiz ierobežotajām pilnvarām; uzskata, ka dalībvalstīm jānodrošina valsts pārvaldes iestāžu pietiekamas likumīgās pilnvaras un līdzekļi, kā arī vēlme tos izmantot;

| 34. | pauž pārliecību, ka pakalpojumu regulatoriem dalībvalstīs ir jāuzņemas galvenā loma patērētāju tiesību aizsardzībā; tādēļ uzskata, ka ir jāatbalsta priekšlikumi paplašināt pakalpojumu regulatoru pilnvaras un neatkarību, tostarp tiesības veikt sankcijas pret piegādātājiem, kuri neievēro Kopienas tiesības šajā jautājumā; |
| --- | --- |

34.

pauž pārliecību, ka pakalpojumu regulatoriem dalībvalstīs ir jāuzņemas galvenā loma patērētāju tiesību aizsardzībā; tādēļ uzskata, ka ir jāatbalsta priekšlikumi paplašināt pakalpojumu regulatoru pilnvaras un neatkarību, tostarp tiesības veikt sankcijas pret piegādātājiem, kuri neievēro Kopienas tiesības šajā jautājumā;

| 35. | uzskata, ka valsts pārvaldes iestādēm ir jābūt neatkarīgām no jebkādām sabiedriskām vai privātām interesēm, un to kompetencē ir jābūt vismaz šādiem pienākumiem:






  — | principu apstiprināšana tīklu izmaksu vai reālo tīklu tarifu un to indeksācijas mehānismu noteikšanai; |
| --- | --- | --- |

35.

uzskata, ka valsts pārvaldes iestādēm ir jābūt neatkarīgām no jebkādām sabiedriskām vai privātām interesēm, un to kompetencē ir jābūt vismaz šādiem pienākumiem:

—

principu apstiprināšana tīklu izmaksu vai reālo tīklu tarifu un to indeksācijas mehānismu noteikšanai;

| — | cenu un to komponentu, arī cenu indeksācijas mehānismu uzraudzība; |
| --- | --- |

—

cenu un to komponentu, arī cenu indeksācijas mehānismu uzraudzība;

| — | patērētājiem sniegtās piegādātāju informācijas uzraudzība, kontrole un nodrošināšana vismaz pirmos piecus gados pēc pilnīgas tirgus liberalizācijas un līdz tam, kad būs skaidri redzams, ka piegādātāji turpina un turpinās sniegt patērētājiem atbilstīgu, pārredzamu un objektīvu informāciju; |
| --- | --- |

—

patērētājiem sniegtās piegādātāju informācijas uzraudzība, kontrole un nodrošināšana vismaz pirmos piecus gados pēc pilnīgas tirgus liberalizācijas un līdz tam, kad būs skaidri redzams, ka piegādātāji turpina un turpinās sniegt patērētājiem atbilstīgu, pārredzamu un objektīvu informāciju;

| — | patērētāju aizsardzība pret negodīgu komercdarbības praksi un sadarbība šajā saistībā ar kompetentām konkurences iestādēm, |
| --- | --- |

—

patērētāju aizsardzība pret negodīgu komercdarbības praksi un sadarbība šajā saistībā ar kompetentām konkurences iestādēm,

| 36. | dalībvalstīm jānodrošina, lai valsts pārvaldes iestāžu rīcībā būtu nepieciešamās pilnvaras, lai tās varētu veikt elektrības un gāzes piedāvājuma uzraudzību tirgū. Tādēļ ir jānodrošina to piekļuve visiem būtiskajiem faktoriem, kas nosaka elektrības un gāzes cenu, kā arī vismaz gāzes un elektrības piegādes līgumu noteikumiem un indeksācijas formulām; |
| --- | --- |

36.

dalībvalstīm jānodrošina, lai valsts pārvaldes iestāžu rīcībā būtu nepieciešamās pilnvaras, lai tās varētu veikt elektrības un gāzes piedāvājuma uzraudzību tirgū. Tādēļ ir jānodrošina to piekļuve visiem būtiskajiem faktoriem, kas nosaka elektrības un gāzes cenu, kā arī vismaz gāzes un elektrības piegādes līgumu noteikumiem un indeksācijas formulām;

| 37. | uzsver nepieciešamību iestrādāt valsts pārvaldes iestāžu pienākumus piedāvātajā Direktīvas 2003/54/EK 22. panta c) punktā un piedāvātajā Direktīvas 2003/55/EK 24. panta c) punktā; |
| --- | --- |

37.

uzsver nepieciešamību iestrādāt valsts pārvaldes iestāžu pienākumus piedāvātajā Direktīvas 2003/54/EK 22. panta c) punktā un piedāvātajā Direktīvas 2003/55/EK 24. panta c) punktā;

| 38. | uzsver nepieciešamību pēc integrētas Eiropas pieejas valsts pārvaldes iestāžu darbībām, ko koordinētu Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra; |
| --- | --- |

38.

uzsver nepieciešamību pēc integrētas Eiropas pieejas valsts pārvaldes iestāžu darbībām, ko koordinētu Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra;

Sūdzības

| 39. | aicina dalībvalstis pēc iespējas tuvāk patērētājiem izveidot vienu pieņemšanas vietu jebkāda veida patērētāju sūdzību iesniegšanai un veicināt šādu sūdzību izskatīšanu, izmantojot alternatīvas metodes strīdu risināšanā; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis pēc iespējas tuvāk patērētājiem izveidot vienu pieņemšanas vietu jebkāda veida patērētāju sūdzību iesniegšanai un veicināt šādu sūdzību izskatīšanu, izmantojot alternatīvas metodes strīdu risināšanā;

| 40. | uzsver, ka visiem patērētājiem ir tiesības saņemt pakalpojumus, tiesības uz to, ka tiek izskatītas viņu sūdzības, un tiesības saņemt alternatīvus risinājumus strīdiem ar savu enerģijas piegādātāju saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, tostarp ISO 10001, ISO 10002 un ISO 10003, kā arī turpmākajiem ISO standartiem, ko izstrādās šajā jomā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka visiem patērētājiem ir tiesības saņemt pakalpojumus, tiesības uz to, ka tiek izskatītas viņu sūdzības, un tiesības saņemt alternatīvus risinājumus strīdiem ar savu enerģijas piegādātāju saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, tostarp ISO 10001, ISO 10002 un ISO 10003, kā arī turpmākajiem ISO standartiem, ko izstrādās šajā jomā;

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis panākt, lai ombudam būtu pilnvaras efektīvi izskatīt sūdzības, kā arī sniegt patērētājiem informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar enerģētiku; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un dalībvalstis panākt, lai ombudam būtu pilnvaras efektīvi izskatīt sūdzības, kā arī sniegt patērētājiem informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar enerģētiku;

Patērētāju organizācijas

| 42. | atzīst patērētāju organizāciju nozīmību, lai panāktu, ka tiek darīts viss iespējamais saistībā ar enerģijas patērētāju tiesību aizsardzību augstākajā līmenī visā Eiropas Savienībā; visām dalībvalstīm jānodrošina, lai patērētāju organizācijām būtu pietiekami resursi veikt pamata pakalpojumus, tostarp gāzes un elektrības jomā; |
| --- | --- |

42.

atzīst patērētāju organizāciju nozīmību, lai panāktu, ka tiek darīts viss iespējamais saistībā ar enerģijas patērētāju tiesību aizsardzību augstākajā līmenī visā Eiropas Savienībā; visām dalībvalstīm jānodrošina, lai patērētāju organizācijām būtu pietiekami resursi veikt pamata pakalpojumus, tostarp gāzes un elektrības jomā;

| 43. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt ilgtspējīgu attīstību enerģētikas pakalpojumu jomā; uzsver patērētāju organizāciju un valsts pārvaldes iestāžu svarīgo lomu ilgtspējīga patēriņa veicināšanā, īpaši pievēršot gan patērētāju, gan uzņēmumu uzmanību jauktajām enerģijām, klimata pārmaiņām un patērētāju ietekmei uz nozares attīstību; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt ilgtspējīgu attīstību enerģētikas pakalpojumu jomā; uzsver patērētāju organizāciju un valsts pārvaldes iestāžu svarīgo lomu ilgtspējīga patēriņa veicināšanā, īpaši pievēršot gan patērētāju, gan uzņēmumu uzmanību jauktajām enerģijām, klimata pārmaiņām un patērētāju ietekmei uz nozares attīstību;

| 44. | iesaka dalībvalstīm sniegt finansiālu atbalstu patērētāju organizācijām, lai tās varētu apmācīt savus darbiniekus un tādējādi spētu sniegt efektīvāku palīdzību likumdošanas procesā, informējot un izglītojot patērētājus, kā arī risinot patērētāju strīdus; |
| --- | --- |

44.

iesaka dalībvalstīm sniegt finansiālu atbalstu patērētāju organizācijām, lai tās varētu apmācīt savus darbiniekus un tādējādi spētu sniegt efektīvāku palīdzību likumdošanas procesā, informējot un izglītojot patērētājus, kā arī risinot patērētāju strīdus;

*

* *

| 45. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

45.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 127, 29.4.2004., 92. lpp.

(2)  OV L 296, 14.11.2003., 34. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.).

(5)  OV L 114, 27.4.2006., 64. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/30

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsMājputnu gaļas imports

P6_TA(2008)0307

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par atļauju laist tirgū hlorētu vistas gaļu

2009/C 286 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1),

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (vienotā TKO regula) (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (4),

ņemot vērā Padomes 1991. gada 21. maija Direktīvu 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (5),

ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. aprīļa Direktīvu 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (6),

ņemot vērā Komisāru kolēģijas 2008. gada 28. maija lēmumu, ar ko apstiprina projektu regulai, ar kuru paredzēts grozīt Regulu (EK) Nr. 853/2004, lai atļautu izmantot dažas pretmikrobu apstrādes vielas, lai apstrādātu mājputnu liemeņus, kas paredzēti lietošanai pārtikā,

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātnieku grupas bioloģisko risku analīzei (BIOHAZ) pēc Komisijas Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta pieprasījuma sagatavoto 2008. gada 6. marta vērtējumu par četru pretmikrobu apstrādes vielu iespējamo ietekmi uz mikrobu rezistences rašanos,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas mutisko jautājumu Eiropas Komisijai, ko apsprieda 2008. gada 28. maijā,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Komisijas priekšlikums grozīt Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības noteikumiem (COM(2008)0336), paredz, mainot mājputnu gaļas definīciju, atļaut tirgot gaļu, kas apstrādāta ar pretmikrobu vielām, lai tā būtu lietojama pārtikā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisijas priekšlikums grozīt Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības noteikumiem (COM(2008)0336), paredz, mainot mājputnu gaļas definīciju, atļaut tirgot gaļu, kas apstrādāta ar pretmikrobu vielām, lai tā būtu lietojama pārtikā;

| B. | tā kā Komisāru kolēģijas lēmums paredz atļaut izmantot četras pretmikrobu vielas, ar kurām apstrādā mājputnu liemeņus, kas domāti lietošanai pārtikā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisāru kolēģijas lēmums paredz atļaut izmantot četras pretmikrobu vielas, ar kurām apstrādā mājputnu liemeņus, kas domāti lietošanai pārtikā Eiropas Savienībā;

| C. | tā kā pirms šī Komisijas priekšlikuma ASV lūdza ļaut ievest Eiropas Savienībā mājputnu gaļu, kas apstrādāta ar ķīmiskām vai pretmikrobu vielām; |
| --- | --- |

C.

tā kā pirms šī Komisijas priekšlikuma ASV lūdza ļaut ievest Eiropas Savienībā mājputnu gaļu, kas apstrādāta ar ķīmiskām vai pretmikrobu vielām;

| D. | tā kā saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem ASV jau drīkst eksportēt mājputnu gaļu uz Eiropas Savienību ar nosacījumu, ka tā nav apstrādāta ar pretmikrobu vielām; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem ASV jau drīkst eksportēt mājputnu gaļu uz Eiropas Savienību ar nosacījumu, ka tā nav apstrādāta ar pretmikrobu vielām;

| E. | tā kā piesardzības princips kopš 1992. gada ir skaidri ierakstīts Līgumā, un Eiropas Kopienu Tiesa ir vairākkārt precizējusi šī Kopienas tiesību principa saturu un jomu, jo tas ir viens no Kopienas stūrakmeņiem vides un veselības aizsardzības politikā (7); |
| --- | --- |

E.

tā kā piesardzības princips kopš 1992. gada ir skaidri ierakstīts Līgumā, un Eiropas Kopienu Tiesa ir vairākkārt precizējusi šī Kopienas tiesību principa saturu un jomu, jo tas ir viens no Kopienas stūrakmeņiem vides un veselības aizsardzības politikā (7);

| F. | tā kā atļaujas došana pretmikrobu vielu izmantošanai gaļas apstrādē vai nu attiecībā tikai uz ievestiem produktiem, vai arī gan attiecībā uz ievestiem produktiem, gan attiecībā uz produktiem Eiropas Savienībā, abos gadījumos nozīmētu dubultus standartus, jo šī nozare Eiropā bija spiesta veikt lielus ieguldījumus visos ražošanas ķēdes posmos, turpretim ASV piemēro tikai lētu procesa noslēguma posma risinājumu, |
| --- | --- |

F.

tā kā atļaujas došana pretmikrobu vielu izmantošanai gaļas apstrādē vai nu attiecībā tikai uz ievestiem produktiem, vai arī gan attiecībā uz ievestiem produktiem, gan attiecībā uz produktiem Eiropas Savienībā, abos gadījumos nozīmētu dubultus standartus, jo šī nozare Eiropā bija spiesta veikt lielus ieguldījumus visos ražošanas ķēdes posmos, turpretim ASV piemēro tikai lētu procesa noslēguma posma risinājumu,

| G. | tā kā Komisija atzīst, ka ir nepietiekami zinātniski dati par šo četru pretmikrobu apstrādes vielu, par kurām pieprasītas atļaujas, ietekmi uz vidi un veselību; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija atzīst, ka ir nepietiekami zinātniski dati par šo četru pretmikrobu apstrādes vielu, par kurām pieprasītas atļaujas, ietekmi uz vidi un veselību;

| H. | tā kā pircēji varētu tikt maldināti, jo hlorēšanas procedūra varētu ietekmēt gaļas ārējo izskatu, liekot tai izskatīties svaigākai, nekā tā patiesībā ir; |
| --- | --- |

H.

tā kā pircēji varētu tikt maldināti, jo hlorēšanas procedūra varētu ietekmēt gaļas ārējo izskatu, liekot tai izskatīties svaigākai, nekā tā patiesībā ir;

| I. | ņemot vērā garo procesu, kura laikā tika pieņemti un ieviesti Kopienas pārtikas nekaitīguma un higiēnas noteikumi un standarti, kas ir palīdzējuši samazināt to inficēšanos skaitu, kuras izraisa dažādi pārtikas ķēdei raksturīgi zoonozes izraisītāji; |
| --- | --- |

I.

ņemot vērā garo procesu, kura laikā tika pieņemti un ieviesti Kopienas pārtikas nekaitīguma un higiēnas noteikumi un standarti, kas ir palīdzējuši samazināt to inficēšanos skaitu, kuras izraisa dažādi pārtikas ķēdei raksturīgi zoonozes izraisītāji;

| J. | tā kā saskaņā ar ASV Slimību kontroles centra vērtējumu pretmikrobu vielu izmantošana ASV nav samazinājusi inficēšanās gadījumu skaitu ar listeria, salmonella un citām baktērijām; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar ASV Slimību kontroles centra vērtējumu pretmikrobu vielu izmantošana ASV nav samazinājusi inficēšanās gadījumu skaitu ar listeria, salmonella un citām baktērijām;

| K. | tā kā Lauksaimniecības un zivsaimniecības padome jau divreiz ir apspriedusi šo tematu un tā kā dalībvalstu vispārējā reakcija uz Komisijas plāniem atļaut mājputnu liemeņu apstrādi ar pretmikrobu vielām ir negatīva; |
| --- | --- |

K.

tā kā Lauksaimniecības un zivsaimniecības padome jau divreiz ir apspriedusi šo tematu un tā kā dalībvalstu vispārējā reakcija uz Komisijas plāniem atļaut mājputnu liemeņu apstrādi ar pretmikrobu vielām ir negatīva;

| L. | tā kā Pastāvīgā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja 2008. gada 2. jūnija sanāksmē ar 316 balsīm pret, nevienu balsi par un 29 balsotājiem atturoties noraidīja šo Komisijas priekšlikumu, tādējādi dodot skaidru un noteiktu signālu pirms ES un ASV sammita Brdo (Slovēnijā); |
| --- | --- |

L.

tā kā Pastāvīgā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja 2008. gada 2. jūnija sanāksmē ar 316 balsīm pret, nevienu balsi par un 29 balsotājiem atturoties noraidīja šo Komisijas priekšlikumu, tādējādi dodot skaidru un noteiktu signālu pirms ES un ASV sammita Brdo (Slovēnijā);

| M. | tā kā Komisijai tās priekšlikums, pēc tam kad Pastāvīgā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja to noraidīja, ir jānosūta Padomei, |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisijai tās priekšlikums, pēc tam kad Pastāvīgā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja to noraidīja, ir jānosūta Padomei,

| 1. | neatbalsta šo Eiropas Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

neatbalsta šo Eiropas Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi noraidīt šo Eiropas Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi noraidīt šo Eiropas Komisijas priekšlikumu;

| 3. | ir cieši pārliecināts, ka šis jautājums jāskata Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomē, nevis kādā citā Padomes sastāvā; |
| --- | --- |

3.

ir cieši pārliecināts, ka šis jautājums jāskata Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomē, nevis kādā citā Padomes sastāvā;

| 4. | pieprasa, lai Komisija, gatavojoties nākamajai Transatlantiskās ekonomikas padomes sanāksmei, kura notiks 2008. gada oktobrī, apspriestos ar Parlamentu un pilnībā to informētu, pirms pieņemt jebkādu turpmāko lēmumu šajā sakarā; |
| --- | --- |

4.

pieprasa, lai Komisija, gatavojoties nākamajai Transatlantiskās ekonomikas padomes sanāksmei, kura notiks 2008. gada oktobrī, apspriestos ar Parlamentu un pilnībā to informētu, pirms pieņemt jebkādu turpmāko lēmumu šajā sakarā;

| 5. | uzsver, ka četru minēto pretmikrobu apstrādes vielu atļaušana mājputnu liemeņu apstrādei un pēc tam gaļas lietošana pārtikā nopietni apdraudētu Kopienas noteikumus un standartus un nonāktu pretrunā ar mājputnu gaļas nozares profesionāļu centieniem un pielāgojumiem, lai samazinātu bakteriālo inficēšanos skaitu Eiropas Savienībā; uzsver, ka tas būtu arī ļoti nopietns un kaitējošs ievainojums Kopienas politikai šajā jomā un uzticībai Kopienas centieniem veicināt augsta līmeņa pārtikas kvalitātes un higiēnas standartus starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka četru minēto pretmikrobu apstrādes vielu atļaušana mājputnu liemeņu apstrādei un pēc tam gaļas lietošana pārtikā nopietni apdraudētu Kopienas noteikumus un standartus un nonāktu pretrunā ar mājputnu gaļas nozares profesionāļu centieniem un pielāgojumiem, lai samazinātu bakteriālo inficēšanos skaitu Eiropas Savienībā; uzsver, ka tas būtu arī ļoti nopietns un kaitējošs ievainojums Kopienas politikai šajā jomā un uzticībai Kopienas centieniem veicināt augsta līmeņa pārtikas kvalitātes un higiēnas standartus starptautiskā līmenī;

| 6. | uzsver, ka šajā jomā Eiropas mājputnu gaļas nozares profesionāļi, pievēršoties visai pārtikas ķēdei, ir veikuši ievērojamu ieguldījumu saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, lai samazinātu patogēnu izraisītu mikrobiālo piesārņojumu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka šajā jomā Eiropas mājputnu gaļas nozares profesionāļi, pievēršoties visai pārtikas ķēdei, ir veikuši ievērojamu ieguldījumu saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, lai samazinātu patogēnu izraisītu mikrobiālo piesārņojumu;

| 7. | uzskata Eiropas Savienībā izmantoto pieeju pārtikas ķēdei kopumā par ilgtspējīgāku līdzekli patogēnu klātbūtnes samazināšanā mājputnu gaļā nekā dekontaminēšanu, izmantojot pretmikrobu vielas pārtikas ražošanas procesa beigu posmā; |
| --- | --- |

7.

uzskata Eiropas Savienībā izmantoto pieeju pārtikas ķēdei kopumā par ilgtspējīgāku līdzekli patogēnu klātbūtnes samazināšanā mājputnu gaļā nekā dekontaminēšanu, izmantojot pretmikrobu vielas pārtikas ražošanas procesa beigu posmā;

| 8. | pauž bažas, ka šādas mājputnu gaļas importa atļaušana varētu vājināt Eiropas standartus; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas, ka šādas mājputnu gaļas importa atļaušana varētu vājināt Eiropas standartus;

| 9. | uzsver, ka šis priekšlikums ir pretrunā gan Eiropas sabiedrības izpratnei par pārtikas nekaitīgumu un higiēnu, gan prasībai ieviest tādus ražošanas modeļus Eiropā un citur pasaulē, kas ievēro higiēnas un augstas kvalitātes standartus visā ražošanas un izplatīšanas gaitā; uzsver, ka tas, visticamāk, apdraudētu Eiropas patērētāju to uzticību Eiropas Savienībā pārdotai pārtikai, kura jau tā ir samazinājusies pēc pārtikas drošības problēmām, kas pēdējos gados bija radušās Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka šis priekšlikums ir pretrunā gan Eiropas sabiedrības izpratnei par pārtikas nekaitīgumu un higiēnu, gan prasībai ieviest tādus ražošanas modeļus Eiropā un citur pasaulē, kas ievēro higiēnas un augstas kvalitātes standartus visā ražošanas un izplatīšanas gaitā; uzsver, ka tas, visticamāk, apdraudētu Eiropas patērētāju to uzticību Eiropas Savienībā pārdotai pārtikai, kura jau tā ir samazinājusies pēc pārtikas drošības problēmām, kas pēdējos gados bija radušās Eiropas Savienībā;

| 10. | atzīst vajadzību pēc atbilstoša zinātniska padoma, kas ņemtu vērā patērētāju aizsardzības un informētības faktorus; uzskata, ka izvēlētais risinājums, lai kāds tas būtu, nedrīkstētu radīt konkurences traucējumus; |
| --- | --- |

10.

atzīst vajadzību pēc atbilstoša zinātniska padoma, kas ņemtu vērā patērētāju aizsardzības un informētības faktorus; uzskata, ka izvēlētais risinājums, lai kāds tas būtu, nedrīkstētu radīt konkurences traucējumus;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei.

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

(2)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

(3)  OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.

(4)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

(5)  OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.

(6)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(7)  2003. gada 23. septembra spriedums lietā C-192/01 Komisija pret Dāniju, [2003] Krājums, I-9693. lpp.; 2004. gada 7. septembra spriedums lietā C-127/02, Landelijke Vereniging tot Behoud van de Waddenzee et Nederlandse Vereniging tot Bescherming van Vogels [2004] Krājums, I-7405. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/32

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsKrīze zivsaimniecības nozarē

P6_TA(2008)0308

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par augošo degvielas cenu izraisīto krīzi zivsaimniecības nozarē

2009/C 286 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (1),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par zvejniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (COM(2006)0103),

ņemot vērā 2006. gada 10.—11. maijā Komisijas Briselē organizēto konferenci par jaunām tehnoloģijām zivsaimniecības jomā,

ņemot vērā tā 2006. gada 28. septembra rezolūciju par zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (2) un 2007. gada 12. decembra rezolūciju par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgu organizāciju (3),

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā pašreizējo krīzi, ko pārdzīvo Kopienas zivsaimniecības nozare, ir radījis nepārtrauktais degvielas cenu pieaugums, kura dēļ pēdējo piecu gadu laikā degvielas cenas ir palielinājušās par vairāk nekā 300 % un kopš 2008. gada janvāra — par vairāk nekā 40 %; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējo krīzi, ko pārdzīvo Kopienas zivsaimniecības nozare, ir radījis nepārtrauktais degvielas cenu pieaugums, kura dēļ pēdējo piecu gadu laikā degvielas cenas ir palielinājušās par vairāk nekā 300 % un kopš 2008. gada janvāra — par vairāk nekā 40 %;

| B. | tā kā zivsaimniecības produktu cenas pēdējo divdesmit gadu laikā nav daudz mainījušās, bet cenas par dažu sugu zivīm kopš šī gada sākuma ir ievērojami samazinājušās, līdz pat 25 %, jo no ārvalstīm tiek importēts liels daudzums nelegāli nozvejotu zivju; |
| --- | --- |

B.

tā kā zivsaimniecības produktu cenas pēdējo divdesmit gadu laikā nav daudz mainījušās, bet cenas par dažu sugu zivīm kopš šī gada sākuma ir ievērojami samazinājušās, līdz pat 25 %, jo no ārvalstīm tiek importēts liels daudzums nelegāli nozvejotu zivju;

| C. | tā kā zivsaimniecības nozarē, pretēji stāvoklim citās tautsaimniecības nozarēs, degvielas cena nevar ietekmēt šīs nozares produktu cenu pirmās pārdošanas reizē, jo pašreizējā situācijā zvejnieki paši nevar noteikt cenu; |
| --- | --- |

C.

tā kā zivsaimniecības nozarē, pretēji stāvoklim citās tautsaimniecības nozarēs, degvielas cena nevar ietekmēt šīs nozares produktu cenu pirmās pārdošanas reizē, jo pašreizējā situācijā zvejnieki paši nevar noteikt cenu;

| D. | tā kā degvielas cenu pieaugums tieši un netieši ietekmē kuģu apkalpju ienākumus, jo viņu algas ir atkarīgas no nozvejoto zivju pirmās pārdošanas reizes; |
| --- | --- |

D.

tā kā degvielas cenu pieaugums tieši un netieši ietekmē kuģu apkalpju ienākumus, jo viņu algas ir atkarīgas no nozvejoto zivju pirmās pārdošanas reizes;

| E. | tā kā šogad ir samazinājušies ES zvejnieku ienākumi, jo viņi ir saskārušies ar izmaksu pieaugumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā šogad ir samazinājušies ES zvejnieku ienākumi, jo viņi ir saskārušies ar izmaksu pieaugumu;

| F. | tā kā, neraugoties uz spēkā esošajiem pārstrukturēšanas plāniem un veiksmīgajām izmaiņām uzņēmējdarbības vidē, krīzes nepārtrauktā padziļināšanās daudzas uzņēmējsabiedrības ir padarījusi par finansiāli dzīvotnespējīgām, bet citus zivsaimniecības uzņēmumus ir nostādījusi augsta riska situācijā, izraisot daudzkārtējas protesta demonstrācijas daudzās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neraugoties uz spēkā esošajiem pārstrukturēšanas plāniem un veiksmīgajām izmaiņām uzņēmējdarbības vidē, krīzes nepārtrauktā padziļināšanās daudzas uzņēmējsabiedrības ir padarījusi par finansiāli dzīvotnespējīgām, bet citus zivsaimniecības uzņēmumus ir nostādījusi augsta riska situācijā, izraisot daudzkārtējas protesta demonstrācijas daudzās dalībvalstīs;

| G. | tā kā vajadzīgi ievērojami ieguldījumi gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī jaunās tehnoloģijās, lai palielinātu zvejas kuģu energoefektivitāti, un metodēs, lai samazinātu to atkarību no fosilā kurināmā; |
| --- | --- |

G.

tā kā vajadzīgi ievērojami ieguldījumi gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī jaunās tehnoloģijās, lai palielinātu zvejas kuģu energoefektivitāti, un metodēs, lai samazinātu to atkarību no fosilā kurināmā;

| H. | tā kā atsevišķas dalībvalstis ir ierosinājušas ieviest režīmus, kuru mērķis ir samazināt zvejas flotiļu degvielas patēriņu, un tā kā šādi jauninājumi ir jāatbalsta; |
| --- | --- |

H.

tā kā atsevišķas dalībvalstis ir ierosinājušas ieviest režīmus, kuru mērķis ir samazināt zvejas flotiļu degvielas patēriņu, un tā kā šādi jauninājumi ir jāatbalsta;

| I. | tā kā ES klimatam un enerģētikai veltīto dokumentu kopumā ir apņēmusies samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un tā kā zivsaimniecības nozare var dot ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES klimatam un enerģētikai veltīto dokumentu kopumā ir apņēmusies samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un tā kā zivsaimniecības nozare var dot ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā;

| J. | tā kā zivsaimniecības nozari skarošo problēmu risinājumu var rast, vienīgi veicot nopietnus īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumus kā valstu, tā Eiropas līmenī, |
| --- | --- |

J.

tā kā zivsaimniecības nozari skarošo problēmu risinājumu var rast, vienīgi veicot nopietnus īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumus kā valstu, tā Eiropas līmenī,

| 1. | pauž atbalstu Eiropas zvejniekiem un aicina Komisiju un Padomi paredzēt pasākumus, lai atrisinātu zivsaimniecības nozari skarošās problēmas; |
| --- | --- |

1.

pauž atbalstu Eiropas zvejniekiem un aicina Komisiju un Padomi paredzēt pasākumus, lai atrisinātu zivsaimniecības nozari skarošās problēmas;

| 2. | aicina dalībvalstis paātrināt procedūras, lai nodrošinātu atbalsta maksājumus saskaņā ar Komisijas 2007. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 875/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam zivsaimniecības nozarē (4); |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis paātrināt procedūras, lai nodrošinātu atbalsta maksājumus saskaņā ar Komisijas 2007. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 875/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam zivsaimniecības nozarē (4);

| 3. | šajā sakarībā atkārto aicinājumu Komisijai pārskatīt iepriekšminēto regulu, lai palielinātu atbalstu līdz EUR 100 000 vienam kuģim, nevis vienam uzņēmumam, lai tādējādi atbalsta apjomu tuvinātu līmenim, kāds pastāv citās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

3.

šajā sakarībā atkārto aicinājumu Komisijai pārskatīt iepriekšminēto regulu, lai palielinātu atbalstu līdz EUR 100 000 vienam kuģim, nevis vienam uzņēmumam, lai tādējādi atbalsta apjomu tuvinātu līmenim, kāds pastāv citās ekonomikas nozarēs;

| 4. | vērš dalībvalstu uzmanību uz tām jaunajām Kopienas vadlīnijām valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (5), kuras paredz nodokļu atvieglojumus un mazākas sociālās izmaksas tiem Kopienas kuģiem, kuri zvejo ārpus Kopienas ūdeņiem, un aicina šos pasākumus piemērot tiem kuģiem, kuri tos pieprasa; |
| --- | --- |

4.

vērš dalībvalstu uzmanību uz tām jaunajām Kopienas vadlīnijām valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (5), kuras paredz nodokļu atvieglojumus un mazākas sociālās izmaksas tiem Kopienas kuģiem, kuri zvejo ārpus Kopienas ūdeņiem, un aicina šos pasākumus piemērot tiem kuģiem, kuri tos pieprasa;

| 5. | atgādina, ka līdz ar naftas cenas celšanos, viena no visbiežāk izteiktajām zvejas flotes pārstāvju pretenzijām attiecībā uz tās produktu cenu krišanos ir saistīta ar lielo daudzumu ievesto zivju produktu, kuru cenas ir ļoti zemas, jo tie gatavoti no nelegāli nozvejotām zivīm, un tādēļ pieprasa, lai:






  a) | Padome rīkotos atbildīgi, pieņemot ierosināto direktīvu pret nelegālu, nereģistrētu un nekontrolētu zveju, lai pastiprinātu un uzlabotu zivsaimniecības produktu ievedumu kontroli attiecībā uz šādu zveju; |
| --- | --- | --- |

5.

atgādina, ka līdz ar naftas cenas celšanos, viena no visbiežāk izteiktajām zvejas flotes pārstāvju pretenzijām attiecībā uz tās produktu cenu krišanos ir saistīta ar lielo daudzumu ievesto zivju produktu, kuru cenas ir ļoti zemas, jo tie gatavoti no nelegāli nozvejotām zivīm, un tādēļ pieprasa, lai:

a)

Padome rīkotos atbildīgi, pieņemot ierosināto direktīvu pret nelegālu, nereģistrētu un nekontrolētu zveju, lai pastiprinātu un uzlabotu zivsaimniecības produktu ievedumu kontroli attiecībā uz šādu zveju;

| b) | tiktu pastiprināta un uzlabota kontrole pār zivsaimniecības produktu ievedumiem no trešām valstīm, lai garantētu vienādu standartu piemērošanu gan ievestajiem, gan Kopienas produktiem; |
| --- | --- |

b)

tiktu pastiprināta un uzlabota kontrole pār zivsaimniecības produktu ievedumiem no trešām valstīm, lai garantētu vienādu standartu piemērošanu gan ievestajiem, gan Kopienas produktiem;

| c) | tiktu uzlabota un palielināta informācija par zivsaimniecības produktu izcelsmi, bet galvenokārt, lai visos gadījumos tiek garantēta un kontrolēta informatīva marķējuma obligāta lietošana un atbilstīgi pasākumi tiek veikti pret nepatiesas informācijas sniegšanu produktu etiķetēs; |
| --- | --- |

c)

tiktu uzlabota un palielināta informācija par zivsaimniecības produktu izcelsmi, bet galvenokārt, lai visos gadījumos tiek garantēta un kontrolēta informatīva marķējuma obligāta lietošana un atbilstīgi pasākumi tiek veikti pret nepatiesas informācijas sniegšanu produktu etiķetēs;

| 6. | atkārto aicinājumu Komisijai, ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumus, pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumu zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas pārskatīšanai, lai dotu zvejniekiem iespēju būt atbildīgākiem par cenu noteikšanu, tādējādi nodrošinot ienākumus nozarē, veicinot tirgus stabilitāti, uzlabojot zivsaimniecības produktu tirdzniecību un palielinot radīto pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

6.

atkārto aicinājumu Komisijai, ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumus, pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumu zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas pārskatīšanai, lai dotu zvejniekiem iespēju būt atbildīgākiem par cenu noteikšanu, tādējādi nodrošinot ienākumus nozarē, veicinot tirgus stabilitāti, uzlabojot zivsaimniecības produktu tirdzniecību un palielinot radīto pievienoto vērtību;

| 7. | aicina visas dalībvalstis pieņemt zvejas flotes pielāgošanas plānus un piešķirt nepieciešamos finanšu līdzekļus flotes brīvprātīgai pārstrukturēšanai; šajā sakarā:






  a) | aicina Komisiju noteikt prioritātes kritērijus tiem flotes segmentiem, kurus šī krīze ir skārusi vissmagāk; |
| --- | --- | --- |

7.

aicina visas dalībvalstis pieņemt zvejas flotes pielāgošanas plānus un piešķirt nepieciešamos finanšu līdzekļus flotes brīvprātīgai pārstrukturēšanai; šajā sakarā:

a)

aicina Komisiju noteikt prioritātes kritērijus tiem flotes segmentiem, kurus šī krīze ir skārusi vissmagāk;

| b) | uzskata par būtisku pārskatīt Eiropas Zivsaimniecības fonda spēkā esošās dalībvalstu programmas, lai atļautu palielināt konkrētiem mērķiem paredzētos izdevumus; |
| --- | --- |

b)

uzskata par būtisku pārskatīt Eiropas Zivsaimniecības fonda spēkā esošās dalībvalstu programmas, lai atļautu palielināt konkrētiem mērķiem paredzētos izdevumus;

| c) | aicina izdarīt unikālas izmaiņas zvejas rīkos, kas ļautu izstrādāt zvejas metodi ar mazāku degvielas patēriņu; |
| --- | --- |

c)

aicina izdarīt unikālas izmaiņas zvejas rīkos, kas ļautu izstrādāt zvejas metodi ar mazāku degvielas patēriņu;

| d) | mudina pirkt iekārtas, lai palielinātu efektīvu degvielas izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

mudina pirkt iekārtas, lai palielinātu efektīvu degvielas izmantošanu;

| 8. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu septiņus gadus ilgai kompensāciju sistēmai par CO2 samazināšanu zivsaimniecības nozarē, pamatojoties uz pašreizējo cenu EUR 25 par vienu tonnu CO2; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu septiņus gadus ilgai kompensāciju sistēmai par CO2 samazināšanu zivsaimniecības nozarē, pamatojoties uz pašreizējo cenu EUR 25 par vienu tonnu CO2;

| 9. | aicina Komisiju spēkā esošās pētniecības un attīstības septītās pamatprogrammas ietvaros atbalstīt īpašu ar zivsaimniecību saistītu pētījumu veikšanu un attīstības fonda izveidi, lai palīdzētu finansēt projektus, kuru mērķis izpētīt alternatīvās enerģijas avotus un uzlabot energoefektivitāti zivsaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju spēkā esošās pētniecības un attīstības septītās pamatprogrammas ietvaros atbalstīt īpašu ar zivsaimniecību saistītu pētījumu veikšanu un attīstības fonda izveidi, lai palīdzētu finansēt projektus, kuru mērķis izpētīt alternatīvās enerģijas avotus un uzlabot energoefektivitāti zivsaimniecības nozarē;

| 10. | uzskata, ka zvejas iekārtu pārveidošana un dažādošana var dot ieguldījumu zivsaimniecības nozares energoatkarības samazināšanā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka zvejas iekārtu pārveidošana un dažādošana var dot ieguldījumu zivsaimniecības nozares energoatkarības samazināšanā;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis plaši apspriesties ar zvejniecības nozares pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm, lai lūgtu viņu priekšlikumus tam, kā labāk sasniegt šādu mērķi, atzīstot, ka situācija un līdz ar to arī problēmas risinājumi ne vienmēr būs vienādi visās zivsaimniecības sektoros un reģionos; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis plaši apspriesties ar zvejniecības nozares pārstāvjiem un citām ieinteresētajām pusēm, lai lūgtu viņu priekšlikumus tam, kā labāk sasniegt šādu mērķi, atzīstot, ka situācija un līdz ar to arī problēmas risinājumi ne vienmēr būs vienādi visās zivsaimniecības sektoros un reģionos;

| 12. | mudina Komisiju izstrādāt īpašus priekšlikumus, lai atvieglotu stāvokli apgabalos, kuri ir visvairāk atkarīgi no zivsaimniecības; |
| --- | --- |

12.

mudina Komisiju izstrādāt īpašus priekšlikumus, lai atvieglotu stāvokli apgabalos, kuri ir visvairāk atkarīgi no zivsaimniecības;

| 13. | aicina Eiropas līmenī īstenot trīspusēju dialogu, iesaistot visus dalībniekus (valsts pārvaldi, arodbiedrības un zvejniekus), lai risinātu nozares strukturālās problēmas, kuras nav saistītas tikai ar degvielas cenu krīzi, īpašu uzmanību pievēršot zvejnieku darba apstākļiem; |
| --- | --- |

13.

aicina Eiropas līmenī īstenot trīspusēju dialogu, iesaistot visus dalībniekus (valsts pārvaldi, arodbiedrības un zvejniekus), lai risinātu nozares strukturālās problēmas, kuras nav saistītas tikai ar degvielas cenu krīzi, īpašu uzmanību pievēršot zvejnieku darba apstākļiem;

| 14. | pieprasa nākamajā ES zivsaimniecības ministru Eiropadomes 2008. gada jūnija sanāksmē izskatīt šo jautājumu kā prioritāru un pieņemt nepieciešamos pasākumus šīs krīzi atrisināšanai; |
| --- | --- |

14.

pieprasa nākamajā ES zivsaimniecības ministru Eiropadomes 2008. gada jūnija sanāksmē izskatīt šo jautājumu kā prioritāru un pieņemt nepieciešamos pasākumus šīs krīzi atrisināšanai;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas zivsaimniecības nozares organizāciju pārstāvjiem. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas zivsaimniecības nozares organizāciju pārstāvjiem.

---

(1)  OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.

(2)  OV C 306 E, 15.12.2006., 417. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0606.

(4)  OV L 193, 25.7.2007., 6. lpp.

(5)  OV C 84, 3.4.2008., 10. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/35

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsEiropas Savienības un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes sagatavošana (2008. gada 26. un 27. jūnijs)

P6_TA(2008)0309

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi Hantimansijskā 2008. gada 26. un 27. jūnijā

2009/C 286 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (1), kas stājās spēkā 1997. gadā un zaudēja spēku 2007. gadā,

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2008. gada 26. maija lēmumus, ar kuriem apstiprina sarunu direktīvas par nolīgumu, kas nodrošinās jaunu visaptverošu satvaru ES attiecībām ar Krieviju,

ņemot vērā ES un Krievijas mērķi, kas tika izvirzīts kopējā paziņojumā Sanktpēterburgas 2003. gada 31. maija augstākā līmeņa sanāksmē, izveidot kopēju ekonomisko telpu, kopēju brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kopēju sadarbības telpu ārējās drošības jomā un kopēju pētniecības un izglītības telpu, iekļaujot arī kultūras aspektus,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par ES un Krievijas attiecībām, jo īpaši 2007. gada 14. novembra rezolūciju (2) par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2007. gada 26. oktobrī Mafrā, Portugālē,

ņemot vērā ES un Krievijas cilvēktiesību konsultācijas un īpaši to septīto kārtu, kas notika 2008. gada 17. aprīlī un kurā apskatīja plašsaziņas līdzekļu, vārda un biedrošanās brīvību, jo īpaši neseno parlamenta un prezidenta vēlēšanu kontekstā, pilsoniskās sabiedrības darbību, to personu brīvību, kas pieder minoritātēm, rasisma un ksenofobijas apkarošanu un bērnu tiesības,

ņemot vērā Eiropas Komisijas sagatavoto 2007. gada progresa ziņojumu par ES un Krievijas kopējo telpu īstenošanu, kas publicēts 2008. gada martā,

ņemot vērā Sanktpēterburgā 2008. gada 24. un 25. aprīlī notikušās ES un Krievijas Pastāvīgās brīvības, drošības un tiesiskuma partnerības padomes 8. sanāksmes rezultātus,

ņemot vērā EP delegācijas priekšsēdētāja paziņojumu ES un Krievijas Partnerattiecību un sadarbības padomē pēc ES un Krievijas darba grupas vizītes Maskavā 2008. gada 17. un 18. martā,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES un Krievijas attiecības iepriekšējā desmitgadē ir nepārtraukti attīstījušās, veidojot dziļu un visaptverošu ekonomikas integrāciju un savstarpīgumu, kas tuvākajā nākotnē vēl vairāk pastiprināsies; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Krievijas attiecības iepriekšējā desmitgadē ir nepārtraukti attīstījušās, veidojot dziļu un visaptverošu ekonomikas integrāciju un savstarpīgumu, kas tuvākajā nākotnē vēl vairāk pastiprināsies;

| B. | tā kā Eiropas Savienība un Krievija, kura ir ANO Drošības padomes locekle, kopīgi ir atbildīgas par pasaules stabilitāti un drošību, un tā kā ES un Krievijas ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības ir īpaši svarīgas Eiropas stabilitātei, drošībai un labklājībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība un Krievija, kura ir ANO Drošības padomes locekle, kopīgi ir atbildīgas par pasaules stabilitāti un drošību, un tā kā ES un Krievijas ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības ir īpaši svarīgas Eiropas stabilitātei, drošībai un labklājībai;

| C. | tā kā Stratēģisko partnerattiecību nolīguma (SPN) noslēgšana starp ES un Krievijas Federāciju ir ārkārtīgi nozīmīga, lai nākotnē attīstītu šo divu partneru sadarbību un lai tā kļūtu intensīvāka; |
| --- | --- |

C.

tā kā Stratēģisko partnerattiecību nolīguma (SPN) noslēgšana starp ES un Krievijas Federāciju ir ārkārtīgi nozīmīga, lai nākotnē attīstītu šo divu partneru sadarbību un lai tā kļūtu intensīvāka;

| D. | tā kā sarunas par šāda jauna SPN noslēgšanu jāsāk cik iespējams drīz, un tām par pamatu jābūt jau sasniegtajam četru kopīgo telpu — kopīgās ekonomiskās telpas, brīvības, drošības un tiesiskuma telpas, ārējās drošības telpas un pētniecības, izglītības un kultūras telpas — īstenošanā; tā kā galvenajam tematam sarunās par jaunā SPN noslēgšanu ir jābūt drīzai četru kopīgo telpu īstenošanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā sarunas par šāda jauna SPN noslēgšanu jāsāk cik iespējams drīz, un tām par pamatu jābūt jau sasniegtajam četru kopīgo telpu — kopīgās ekonomiskās telpas, brīvības, drošības un tiesiskuma telpas, ārējās drošības telpas un pētniecības, izglītības un kultūras telpas — īstenošanā; tā kā galvenajam tematam sarunās par jaunā SPN noslēgšanu ir jābūt drīzai četru kopīgo telpu īstenošanai;

| E. | tā kā ir panākti rezultāti attiecībā uz Krievijas noteikto embargo gaļas un citu lauksaimniecības produktu importam no Polijas un iegūtas garantijas attiecībā uz Druzba cauruļvada slēgšanu, ko Lietuva uzskatīja par represīvu politisku pasākumu, un dalībvalstis ir vienojušās par pilnvaru galīgu noteikšanu sarunām par jauno nolīgumu, ar kuru tiks aizstāts pašreizējais Partnerattiecību un sadarbības nolīgums, kurš zaudēja spēku pagājušā gada beigās; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir panākti rezultāti attiecībā uz Krievijas noteikto embargo gaļas un citu lauksaimniecības produktu importam no Polijas un iegūtas garantijas attiecībā uz Druzba cauruļvada slēgšanu, ko Lietuva uzskatīja par represīvu politisku pasākumu, un dalībvalstis ir vienojušās par pilnvaru galīgu noteikšanu sarunām par jauno nolīgumu, ar kuru tiks aizstāts pašreizējais Partnerattiecību un sadarbības nolīgums, kurš zaudēja spēku pagājušā gada beigās;

| F. | tā kā 2008. gada 7. maijā Dmitrijs Medvedevs oficiāli nodeva zvērestu kā Krievijas Federācijas prezidents; tā kā jaunais valsts prezidents premjerministra amatā izvirzīja bijušo valsts prezidentu Vladimiru Putinu, kuru Krievijas Dome ar milzīgu balsu vairākumu apstiprināja šajā amatā; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2008. gada 7. maijā Dmitrijs Medvedevs oficiāli nodeva zvērestu kā Krievijas Federācijas prezidents; tā kā jaunais valsts prezidents premjerministra amatā izvirzīja bijušo valsts prezidentu Vladimiru Putinu, kuru Krievijas Dome ar milzīgu balsu vairākumu apstiprināja šajā amatā;

| G. | tā kā pārmaiņas Krievijas vadībā pēc pagājušā gada Krievijas Domes vēlēšanām un šā gada sākumā notikušajām prezidenta vēlēšanām var dot jaunu stimulu ES un Krievijas attiecībām, Krievijas attiecību uzlabošanai ar dažiem tās tuvākajiem kaimiņiem un demokrātijas un tiesiskuma attīstībai Krievijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pārmaiņas Krievijas vadībā pēc pagājušā gada Krievijas Domes vēlēšanām un šā gada sākumā notikušajām prezidenta vēlēšanām var dot jaunu stimulu ES un Krievijas attiecībām, Krievijas attiecību uzlabošanai ar dažiem tās tuvākajiem kaimiņiem un demokrātijas un tiesiskuma attīstībai Krievijā;

| H. | tā kā jaunais Krievijas prezidents Dmitrijs Medvedevs inaugurācijas runā apstiprināja apņemšanos izveidot pārdomātu un efektīvu tiesību sistēmu, kura ir priekšnoteikums ekonomiskai un sociālai attīstībai Krievijā, Krievijas ietekmes pieaugumam starptautiskajā sabiedrībā, lielākai Krievijas atvērtībai pasaulē un līdzvērtīga dialoga veicināšanai ar citām tautām; tā kā prezidents D. Medvedevs, sākot savu pilnvaru termiņu, ir izdevis dekrētu par Korupcijas novēršanas padomes izveidi un apņēmies būt tās priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunais Krievijas prezidents Dmitrijs Medvedevs inaugurācijas runā apstiprināja apņemšanos izveidot pārdomātu un efektīvu tiesību sistēmu, kura ir priekšnoteikums ekonomiskai un sociālai attīstībai Krievijā, Krievijas ietekmes pieaugumam starptautiskajā sabiedrībā, lielākai Krievijas atvērtībai pasaulē un līdzvērtīga dialoga veicināšanai ar citām tautām; tā kā prezidents D. Medvedevs, sākot savu pilnvaru termiņu, ir izdevis dekrētu par Korupcijas novēršanas padomes izveidi un apņēmies būt tās priekšsēdētājs;

| I. | tā kā Krievijas Federācijas pievienošanās Pasaules tirdzniecības organizācijai (PTO) ievērojami palīdzētu uzlabot ekonomiskās attiecības starp Krieviju un ES, ar noteikumu, ka pilnībā tiek izpildītas un īstenotas PTO saistošās prasības un pienākumi; |
| --- | --- |

I.

tā kā Krievijas Federācijas pievienošanās Pasaules tirdzniecības organizācijai (PTO) ievērojami palīdzētu uzlabot ekonomiskās attiecības starp Krieviju un ES, ar noteikumu, ka pilnībā tiek izpildītas un īstenotas PTO saistošās prasības un pienākumi;

| J. | tā kā energoapgādes drošība ir viens no Eiropas sarežģītākajiem uzdevumiem un viena no galvenajām sadarbības jomām ar Krieviju; tā kā kopīgiem spēkiem jācenšas pilnībā un efektīvi izmantot gan pašreizējās enerģijas transporta sistēmas, gan tās, kas vēl tiks izveidotas; tā kā ES lielā atkarība no fosilā kurināmā kavē līdzsvarotas, saskaņotas un uz patiesām vērtībām balstītas pieejas veidošanu Eiropas attiecībās ar Krieviju; |
| --- | --- |

J.

tā kā energoapgādes drošība ir viens no Eiropas sarežģītākajiem uzdevumiem un viena no galvenajām sadarbības jomām ar Krieviju; tā kā kopīgiem spēkiem jācenšas pilnībā un efektīvi izmantot gan pašreizējās enerģijas transporta sistēmas, gan tās, kas vēl tiks izveidotas; tā kā ES lielā atkarība no fosilā kurināmā kavē līdzsvarotas, saskaņotas un uz patiesām vērtībām balstītas pieejas veidošanu Eiropas attiecībās ar Krieviju;

| K. | tā kā nesen Krievija vairākos svarīgos energoprojektos kā stratēģiskos partnerus iekļāva dažus ES lielākos energouzņēmumus, kā arī atļāva ES uzņēmumiem noteiktā ierobežotā apjomā iegādāties daļas Krievijas uzņēmumos; un tā kā juridiskās noteiktības un īpašuma tiesību ievērošana ir priekšnoteikums, lai ārvalstu investīcijas Krievijā saglabātos pašreizējā līmenī; |
| --- | --- |

K.

tā kā nesen Krievija vairākos svarīgos energoprojektos kā stratēģiskos partnerus iekļāva dažus ES lielākos energouzņēmumus, kā arī atļāva ES uzņēmumiem noteiktā ierobežotā apjomā iegādāties daļas Krievijas uzņēmumos; un tā kā juridiskās noteiktības un īpašuma tiesību ievērošana ir priekšnoteikums, lai ārvalstu investīcijas Krievijā saglabātos pašreizējā līmenī;

| L. | tā kā strīdi par enerģijas piegāžu un transporta nosacījumiem ir jārisina sarunu ceļā, nediskriminējošā un pārredzamā veidā un tos nekad nedrīkst izmantot kā instrumentu politiskam spiedienam uz ES dalībvalstīm un kopīgām kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

L.

tā kā strīdi par enerģijas piegāžu un transporta nosacījumiem ir jārisina sarunu ceļā, nediskriminējošā un pārredzamā veidā un tos nekad nedrīkst izmantot kā instrumentu politiskam spiedienam uz ES dalībvalstīm un kopīgām kaimiņvalstīm;

| M. | tā kā jaunajā nolīgumā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju jāiekļauj Enerģētikas hartas nolīguma principi; |
| --- | --- |

M.

tā kā jaunajā nolīgumā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju jāiekļauj Enerģētikas hartas nolīguma principi;

| N. | tā kā Eiropas Savienība un Krievijas Federācija varētu uzņemties un tām ir jāuzņemas aktīva loma miera un stabilitātes veidošanā Eiropas kontinentā, jo īpaši attiecībā uz kopīgiem kaimiņiem, kā arī citviet pasaulē; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Savienība un Krievijas Federācija varētu uzņemties un tām ir jāuzņemas aktīva loma miera un stabilitātes veidošanā Eiropas kontinentā, jo īpaši attiecībā uz kopīgiem kaimiņiem, kā arī citviet pasaulē;

| O. | tā kā Eiropas Savienībai un Krievijas Federācijai jo īpaši jāsadarbojas, lai galīgi atrisinātu Kosovas starptautiskā statusa jautājumu un panāktu miermīlīgu atrisinājumu aizvien bīstamajiem konfliktiem Abhāzijā, Dienvidosetijā, Kalnu Karabahā un Piedņestrā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Savienībai un Krievijas Federācijai jo īpaši jāsadarbojas, lai galīgi atrisinātu Kosovas starptautiskā statusa jautājumu un panāktu miermīlīgu atrisinājumu aizvien bīstamajiem konfliktiem Abhāzijā, Dienvidosetijā, Kalnu Karabahā un Piedņestrā;

| P. | tā kā pēc Krievijas iestāžu lēmuma izveidot juridiskas saites ar separātiskajām Abhāzijas un Dienvidosetijas republikām stāvoklis šajos Gruzijas reģionos vēl vairāk pasliktinās, liekot apšaubīt to, ka Krievijas militārie spēki tur uzturas kā neitrāli miera uzturētāji, un tas apdraud Gruzijas teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

P.

tā kā pēc Krievijas iestāžu lēmuma izveidot juridiskas saites ar separātiskajām Abhāzijas un Dienvidosetijas republikām stāvoklis šajos Gruzijas reģionos vēl vairāk pasliktinās, liekot apšaubīt to, ka Krievijas militārie spēki tur uzturas kā neitrāli miera uzturētāji, un tas apdraud Gruzijas teritoriālo integritāti;

| Q. | tā kā Krievija ir uz laiku pārtraukusi dalību Līgumā par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā, paziņojot, ka Krievija apturēs NATO valstu veiktās pārbaudes tās militārajos objektos un vairs neierobežos savu konvencionālo ieroču skaitu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Krievija ir uz laiku pārtraukusi dalību Līgumā par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā, paziņojot, ka Krievija apturēs NATO valstu veiktās pārbaudes tās militārajos objektos un vairs neierobežos savu konvencionālo ieroču skaitu;

| R. | tā kā Krievijas Ārlietu ministrs Sergejs Lavrovs pēc tikšanās ar ES ministru trijotni, kas notika Luksemburgā 2008. gada 29. aprīlī, apstiprināja Krievijas dalību ES militārajā operācijā Čadā un Centrālāfrikas Republikā (Operācija EUFOR Tchad/RCA, uzsākta 2008. gada 28. janvārī (3)); |
| --- | --- |

R.

tā kā Krievijas Ārlietu ministrs Sergejs Lavrovs pēc tikšanās ar ES ministru trijotni, kas notika Luksemburgā 2008. gada 29. aprīlī, apstiprināja Krievijas dalību ES militārajā operācijā Čadā un Centrālāfrikas Republikā (Operācija EUFOR Tchad/RCA, uzsākta 2008. gada 28. janvārī (3));

| S. | tā kā joprojām nopietnas bažas rada tendences Krievijas Federācijā attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, kā arī vispārpieņemtu demokrātijas principu, normu un prakses ievērošanu; tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) pilntiesīga locekle un līdz ar to tā ir apņēmusies ievērot demokrātijas principus un cilvēka pamattiesības; |
| --- | --- |

S.

tā kā joprojām nopietnas bažas rada tendences Krievijas Federācijā attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, kā arī vispārpieņemtu demokrātijas principu, normu un prakses ievērošanu; tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) pilntiesīga locekle un līdz ar to tā ir apņēmusies ievērot demokrātijas principus un cilvēka pamattiesības;

| T. | tā kā ir svarīgi, lai ES attiecībās ar Krieviju paustu vienotu viedokli, izrādītu solidaritāti un vienotību un šīs attiecības balstītu uz savstarpējām interesēm un kopējām vērtībām, |
| --- | --- |

T.

tā kā ir svarīgi, lai ES attiecībās ar Krieviju paustu vienotu viedokli, izrādītu solidaritāti un vienotību un šīs attiecības balstītu uz savstarpējām interesēm un kopējām vērtībām,

| 1. | uzsver, ka gaidāmā augstākā līmeņa sanāksme būs pirmā ES un Krievijas augstākā līmeņa tikšanās, kurā piedalīsies Krievijas jaunievēlētais prezidents Dmitrijs Medvedevs, un pauž cerību, ka šī sanāksme iezīmēs ES un Krievijas attiecību uzlabošanos; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka gaidāmā augstākā līmeņa sanāksme būs pirmā ES un Krievijas augstākā līmeņa tikšanās, kurā piedalīsies Krievijas jaunievēlētais prezidents Dmitrijs Medvedevs, un pauž cerību, ka šī sanāksme iezīmēs ES un Krievijas attiecību uzlabošanos;

| 2. | atkārtoti apstiprina pārliecību, ka Krievija joprojām ir nozīmīgs stratēģiskās sadarbības partneris un ka Eiropas Savienībai ar Krieviju ir ne tikai kopīgas ekonomiskās un tirdzniecības intereses, bet arī mērķis cieši sadarboties gan starptautiskajā arēnā, gan kopējās kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti apstiprina pārliecību, ka Krievija joprojām ir nozīmīgs stratēģiskās sadarbības partneris un ka Eiropas Savienībai ar Krieviju ir ne tikai kopīgas ekonomiskās un tirdzniecības intereses, bet arī mērķis cieši sadarboties gan starptautiskajā arēnā, gan kopējās kaimiņvalstīs;

| 3. | uzsver, ka ES dalībvalstīm ir jābūt vienotām attiecībās ar Krieviju, un aicina dalībvalstis sarunās ar Krievijas Federāciju piešķirt prioritāti kopējas nostājas ilgtermiņa ieguvumiem, nevis iespējamām īstermiņa priekšrocībām, kas varētu izrietēt no divpusējiem darījumiem atsevišķās jomās; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ES dalībvalstīm ir jābūt vienotām attiecībās ar Krieviju, un aicina dalībvalstis sarunās ar Krievijas Federāciju piešķirt prioritāti kopējas nostājas ilgtermiņa ieguvumiem, nevis iespējamām īstermiņa priekšrocībām, kas varētu izrietēt no divpusējiem darījumiem atsevišķās jomās;

| 4. | pauž atbalstu pragmatiskākai attiecību veidošanai ar Krieviju nākotnē, pievēršot uzmanību jomām, kuras attiecas uz četrām kopējām telpām, kā arī nepieciešamībai pēc jauna PSN, un pievēršoties praktiskai sadarbībai, kopīgiem projektiem un līdz šim panākto saistību un vienošanos izpildei; |
| --- | --- |

4.

pauž atbalstu pragmatiskākai attiecību veidošanai ar Krieviju nākotnē, pievēršot uzmanību jomām, kuras attiecas uz četrām kopējām telpām, kā arī nepieciešamībai pēc jauna PSN, un pievēršoties praktiskai sadarbībai, kopīgiem projektiem un līdz šim panākto saistību un vienošanos izpildei;

| 5. | pauž gandarījumu, ka beidzot rasta iespēja pārvarēt šķēršļus, kas kavēja vienoties par pilnvarām sarunu sākšanai ar Krievijas Federāciju par jaunā PSN noslēgšanu; |
| --- | --- |

5.

pauž gandarījumu, ka beidzot rasta iespēja pārvarēt šķēršļus, kas kavēja vienoties par pilnvarām sarunu sākšanai ar Krievijas Federāciju par jaunā PSN noslēgšanu;

| 6. | mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis kopā ar Krievijas Federācijas valdību ES un Krievijas 21. augstākā līmeņa sanāksmi Hantimansijskā izmantot par īstenu atspēriena punktu, lai ES un Krievijas attiecības kļūtu intensīvākas, uzsākot sarunas par jauno PSN un tādējādi liekot pamatu turpmākiem konkrētiem rezultātiem tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

6.

mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis kopā ar Krievijas Federācijas valdību ES un Krievijas 21. augstākā līmeņa sanāksmi Hantimansijskā izmantot par īstenu atspēriena punktu, lai ES un Krievijas attiecības kļūtu intensīvākas, uzsākot sarunas par jauno PSN un tādējādi liekot pamatu turpmākiem konkrētiem rezultātiem tuvākajā nākotnē;

| 7. | atzinīgi vērtē jaunā valsts prezidenta D. Medvedeva inaugurācijas runā sacīto par pilsoņu tiesību nozīmīgumu un publiski atkārtoti pausto atbalstu tiesiskumam un cilvēktiesību ievērošanai; cer, ka šiem vārdiem sekos darbi un Krievija uzsāks nepieciešamās reformas, kas sagatavos augsni pilnvērtīgai demokrātiskai sistēmai; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē jaunā valsts prezidenta D. Medvedeva inaugurācijas runā sacīto par pilsoņu tiesību nozīmīgumu un publiski atkārtoti pausto atbalstu tiesiskumam un cilvēktiesību ievērošanai; cer, ka šiem vārdiem sekos darbi un Krievija uzsāks nepieciešamās reformas, kas sagatavos augsni pilnvērtīgai demokrātiskai sistēmai;

| 8. | pauž nopietnas bažas par to, ka turpinās ziņojumi no Krievijas un starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām par spīdzināšanu, kā arī necilvēciskām un pazemojošām darbībām cietumos, milicijas iecirkņos un slepenos aizturēšanas centros Čečenijā; turklāt pauž nopietnas bažas par to, ka Krievijā strauji palielinās uzbrukumu skaits etniskajām, rasu un reliģiskajām minoritātēm; |
| --- | --- |

8.

pauž nopietnas bažas par to, ka turpinās ziņojumi no Krievijas un starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām par spīdzināšanu, kā arī necilvēciskām un pazemojošām darbībām cietumos, milicijas iecirkņos un slepenos aizturēšanas centros Čečenijā; turklāt pauž nopietnas bažas par to, ka Krievijā strauji palielinās uzbrukumu skaits etniskajām, rasu un reliģiskajām minoritātēm;

| 9. | atkārtoti aicina biežāk organizēt ES un Krievijas apspriedes cilvēktiesību jomā, lai tās kļūtu efektīvākas un rezultatīvākas, kurās piedalītos pārstāvji ne tikai no Ārlietu ministrijas, bet arī no citām Krievijas ministrijām, un visos apspriežu līmeņos pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu; šajā sakarībā uzskata, ka informācijas sniegšana pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, ko Komisija veic pirms oficiālām apspriedēm, ir nozīmīgs instruments, kas pienācīgi jāpilnveido un jāņem vērā Krievijas varas iestādēm, ar mērķi pārveidot šo informācijas sniegšanu par pilnvērtīgu juridisku semināru, iesaistot augstskolu mācībspēkus, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un abu pušu amatpersonas; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti aicina biežāk organizēt ES un Krievijas apspriedes cilvēktiesību jomā, lai tās kļūtu efektīvākas un rezultatīvākas, kurās piedalītos pārstāvji ne tikai no Ārlietu ministrijas, bet arī no citām Krievijas ministrijām, un visos apspriežu līmeņos pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu; šajā sakarībā uzskata, ka informācijas sniegšana pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, ko Komisija veic pirms oficiālām apspriedēm, ir nozīmīgs instruments, kas pienācīgi jāpilnveido un jāņem vērā Krievijas varas iestādēm, ar mērķi pārveidot šo informācijas sniegšanu par pilnvērtīgu juridisku semināru, iesaistot augstskolu mācībspēkus, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un abu pušu amatpersonas;

| 10. | uzsver, ka spēcīga un neatkarīga pilsoniskā sabiedrība ir īstenas un attīstītas demokrātijas pamats un neatņemama daļa; šajā sakarībā pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju situācijas pasliktināšanos un grūtībām, ar kādām, reģistrējoties un veicot savu darbību, saskaras tās NVO, kas veicina cilvēktiesību ievērošanu, vides aizsardzības un ekoloģijas jautājumu risināšanu; ir ļoti nobažījies par nesen izdarītajiem grozījumiem tiesību aktos par ekstrēmismu, jo tie varētu ietekmēt informācijas brīvu apriti un ļaut Krievijas varasiestādēm vēl vairāk ierobežot neatkarīgo žurnālistu un politiskās opozīcijas pārstāvju vārda brīvību; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka spēcīga un neatkarīga pilsoniskā sabiedrība ir īstenas un attīstītas demokrātijas pamats un neatņemama daļa; šajā sakarībā pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju situācijas pasliktināšanos un grūtībām, ar kādām, reģistrējoties un veicot savu darbību, saskaras tās NVO, kas veicina cilvēktiesību ievērošanu, vides aizsardzības un ekoloģijas jautājumu risināšanu; ir ļoti nobažījies par nesen izdarītajiem grozījumiem tiesību aktos par ekstrēmismu, jo tie varētu ietekmēt informācijas brīvu apriti un ļaut Krievijas varasiestādēm vēl vairāk ierobežot neatkarīgo žurnālistu un politiskās opozīcijas pārstāvju vārda brīvību;

| 11. | aicina Krievijas Federāciju apliecināt atbalstu kopējām vērtībām, ratificējot Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 14. papildprotokolu, tādējādi ļaujot veikt svarīgas reformas Eiropas Cilvēktiesību tiesā, kurā krājas desmitiem tūkstošu neizskatītu lietu; aicina Krievijas varas iestādes ievērot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus; |
| --- | --- |

11.

aicina Krievijas Federāciju apliecināt atbalstu kopējām vērtībām, ratificējot Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 14. papildprotokolu, tādējādi ļaujot veikt svarīgas reformas Eiropas Cilvēktiesību tiesā, kurā krājas desmitiem tūkstošu neizskatītu lietu; aicina Krievijas varas iestādes ievērot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme notiks Hantimansijskas autonomā apgabala administratīvajā centrā; aicina pašreizējo prezidentūru izmantot iespēju augstākā līmeņa sanāksmē, pēc kuras notiks Pasaules Somugru tautu 5. kongress, apspriest problēmas, ar kurām Krievijā saskaras somugru mazākumtautības attiecībā uz politisko pārstāvību, kā arī kultūras un valodas identitātes aizsardzību un attīstību; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme notiks Hantimansijskas autonomā apgabala administratīvajā centrā; aicina pašreizējo prezidentūru izmantot iespēju augstākā līmeņa sanāksmē, pēc kuras notiks Pasaules Somugru tautu 5. kongress, apspriest problēmas, ar kurām Krievijā saskaras somugru mazākumtautības attiecībā uz politisko pārstāvību, kā arī kultūras un valodas identitātes aizsardzību un attīstību;

| 13. | turklāt atkārtoti pauž viedokli, ka ir svarīgi izveidot Kopējo ekonomisko telpu (KET) un turpināt īstenot KET plānā izvirzītos mērķus, it īpaši attiecībā uz atvērta un integrēta ES un Krievijas tirgus izveidi; |
| --- | --- |

13.

turklāt atkārtoti pauž viedokli, ka ir svarīgi izveidot Kopējo ekonomisko telpu (KET) un turpināt īstenot KET plānā izvirzītos mērķus, it īpaši attiecībā uz atvērta un integrēta ES un Krievijas tirgus izveidi;

| 14. | atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti pēc iepriekšējās ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes Mafrā attiecībā uz Krievijas pievienošanos PTO, kas radīs līdzvērtīgus konkurences apstākļus abu pušu uzņēmējdarbības pārstāvjiem un lielā mērā palīdzēs Krievijas centienos izveidot mūsdienīgu, daudzpusīgu, augstu tehnoloģiju ekonomiku; aicina Krieviju veikt nepieciešamos pasākumus, lai likvidētu atlikušos pievienošanās procesa šķēršļus, jo īpaši eksporta nodokļu un nodevu jomā, un lai spētu pilnībā ievērot un īstenot saistības un pienākumus līdzdalībai PTO, kā rezultātā ES varētu sākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanu ar Krievijas Federāciju; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti pēc iepriekšējās ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes Mafrā attiecībā uz Krievijas pievienošanos PTO, kas radīs līdzvērtīgus konkurences apstākļus abu pušu uzņēmējdarbības pārstāvjiem un lielā mērā palīdzēs Krievijas centienos izveidot mūsdienīgu, daudzpusīgu, augstu tehnoloģiju ekonomiku; aicina Krieviju veikt nepieciešamos pasākumus, lai likvidētu atlikušos pievienošanās procesa šķēršļus, jo īpaši eksporta nodokļu un nodevu jomā, un lai spētu pilnībā ievērot un īstenot saistības un pienākumus līdzdalībai PTO, kā rezultātā ES varētu sākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanu ar Krievijas Federāciju;

| 15. | prasa, lai tuvākajā laikā panāktu vienošanos par izvedmuitas nodokļiem koksnei, ko no Krievijas Federācijas eksportē uz Eiropas Savienību; pauž nožēlu, ka Krievija neievēro saistības likvidēt maksājumus par pārlidojumiem pār Sibīriju, un aicina Krieviju parakstīt nolīgumu, kas panākts šajā jautājumā augstākā līmeņa sanāksmē Samārā; |
| --- | --- |

15.

prasa, lai tuvākajā laikā panāktu vienošanos par izvedmuitas nodokļiem koksnei, ko no Krievijas Federācijas eksportē uz Eiropas Savienību; pauž nožēlu, ka Krievija neievēro saistības likvidēt maksājumus par pārlidojumiem pār Sibīriju, un aicina Krieviju parakstīt nolīgumu, kas panākts šajā jautājumā augstākā līmeņa sanāksmē Samārā;

| 16. | uzsver, ka ir svarīgi uzlabot vidi Eiropas ieguldījumiem Krievijā, ko var panākt tikai veicinot un sekmējot nediskriminējošus un pārredzamus uzņēmējdarbības noteikumus, samazinot birokrātiju un sekmējot abpusējus ieguldījumus; pauž bažas par to, ka veids, kādā iestādes piemēro likumus, nav iepriekš paredzams; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ir svarīgi uzlabot vidi Eiropas ieguldījumiem Krievijā, ko var panākt tikai veicinot un sekmējot nediskriminējošus un pārredzamus uzņēmējdarbības noteikumus, samazinot birokrātiju un sekmējot abpusējus ieguldījumus; pauž bažas par to, ka veids, kādā iestādes piemēro likumus, nav iepriekš paredzams;

| 17. | atzinīgi vērtē pastiprināto ES un Krievijas dialogu par enerģētikas un vides aizsardzības jautājumiem; uzsver enerģijas importa nozīmi Eiropas ekonomikai, jo tas rada iespēju paplašināt ES un Krievijas sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā; uzsver, ka šādas sadarbības pamatā jābūt savstarpīguma un pārredzamības principam, kā arī vienlīdzīgai pieejai tirgiem, infrastruktūrai un ieguldījumiem; atzinīgi vērtē Krievijas pievienošanos Kioto protokolam un uzsver, ka nepieciešams, lai Krievija pilnībā atbalstītu saistošos klimata pārmaiņu novēršanas mērķus, kas izriet no Kioto protokola piemērošanas; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai principi, kas minēti Enerģētikas hartas nolīgumā, tam pievienotajā Tranzīta protokolā un G8 secinājumos, tiktu iekļauti jaunajā ES un Krievijas PSN, tostarp saistībā ar turpmāko sadarbību energoefektivitātes, oglekļa emisiju samazināšanas un atjaunojamo energoresursu jomā, iekļaujot arī jautājumu par bioenerģijas izmantošanu; norāda, ka šie principi ir jāpiemēro svarīgākajiem enerģētikas infrastruktūras projektiem; aicina Eiropas Savienību sarunās ar Krieviju paust vienotu nostāju šajos sarežģītajos, ar enerģētiku saistītajos jautājumos; aicina ES un Krievijas enerģētikas dialoga partnerus izpētīt iespējas rēķinus par Krievijas enerģijas piegādēm ES apmaksāt eiro, lai panāktu neatkarību no trešo valstu valūtām; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē pastiprināto ES un Krievijas dialogu par enerģētikas un vides aizsardzības jautājumiem; uzsver enerģijas importa nozīmi Eiropas ekonomikai, jo tas rada iespēju paplašināt ES un Krievijas sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā; uzsver, ka šādas sadarbības pamatā jābūt savstarpīguma un pārredzamības principam, kā arī vienlīdzīgai pieejai tirgiem, infrastruktūrai un ieguldījumiem; atzinīgi vērtē Krievijas pievienošanos Kioto protokolam un uzsver, ka nepieciešams, lai Krievija pilnībā atbalstītu saistošos klimata pārmaiņu novēršanas mērķus, kas izriet no Kioto protokola piemērošanas; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai principi, kas minēti Enerģētikas hartas nolīgumā, tam pievienotajā Tranzīta protokolā un G8 secinājumos, tiktu iekļauti jaunajā ES un Krievijas PSN, tostarp saistībā ar turpmāko sadarbību energoefektivitātes, oglekļa emisiju samazināšanas un atjaunojamo energoresursu jomā, iekļaujot arī jautājumu par bioenerģijas izmantošanu; norāda, ka šie principi ir jāpiemēro svarīgākajiem enerģētikas infrastruktūras projektiem; aicina Eiropas Savienību sarunās ar Krieviju paust vienotu nostāju šajos sarežģītajos, ar enerģētiku saistītajos jautājumos; aicina ES un Krievijas enerģētikas dialoga partnerus izpētīt iespējas rēķinus par Krievijas enerģijas piegādēm ES apmaksāt eiro, lai panāktu neatkarību no trešo valstu valūtām;

| 18. | pauž bažas par kodolenerģijas nozares drošību Krievijas Federācijā un tās plāniem eksportēt kodoltehnoloģijas un kodolmateriālus uz citām valstīm, kā arī par to, ka šāda rīcība apdraud kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu; |
| --- | --- |

18.

pauž bažas par kodolenerģijas nozares drošību Krievijas Federācijā un tās plāniem eksportēt kodoltehnoloģijas un kodolmateriālus uz citām valstīm, kā arī par to, ka šāda rīcība apdraud kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu;

| 19. | aicina Krievijas Federāciju atbalstīt atjaunojamās enerģijas nozares attīstību valstī videi draudzīgā un ilgtspējīgā veidā; aicina Krievijas Federāciju nodrošināt mūsdienīgu vides standartu ievērošanu visos tās teritorijā sāktajos vai plānotajos naftas un gāzes projektos; |
| --- | --- |

19.

aicina Krievijas Federāciju atbalstīt atjaunojamās enerģijas nozares attīstību valstī videi draudzīgā un ilgtspējīgā veidā; aicina Krievijas Federāciju nodrošināt mūsdienīgu vides standartu ievērošanu visos tās teritorijā sāktajos vai plānotajos naftas un gāzes projektos;

| 20. | atzinīgi vērtē ES un Krievijas panākumus kopējās brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidē, kur galvenā uzmanība līdz šim tika veltīta vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumu jomā, kas ir ievērojams solis tuvāk bezvīzu režīmam ilgtermiņa perspektīvā; aicina turpināt sadarbību attiecībā uz nelegālo imigrāciju, personu apliecinošu dokumentu kontroles uzlabošanu un labāku informācijas apmaiņu jautājumos par terorismu un organizēto noziedzību; uzsver, ka Padomei un Komisijai ir jānodrošina, lai Krievija ievērotu visus nosacījumus, kas ir paredzēti apspriestajos nolīgumos par abpusēju vīzu režīma atcelšanu, lai novērstu jebkādus drošības un demokrātijas pārkāpumus Eiropā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē ES un Krievijas panākumus kopējās brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidē, kur galvenā uzmanība līdz šim tika veltīta vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas nolīgumu jomā, kas ir ievērojams solis tuvāk bezvīzu režīmam ilgtermiņa perspektīvā; aicina turpināt sadarbību attiecībā uz nelegālo imigrāciju, personu apliecinošu dokumentu kontroles uzlabošanu un labāku informācijas apmaiņu jautājumos par terorismu un organizēto noziedzību; uzsver, ka Padomei un Komisijai ir jānodrošina, lai Krievija ievērotu visus nosacījumus, kas ir paredzēti apspriestajos nolīgumos par abpusēju vīzu režīma atcelšanu, lai novērstu jebkādus drošības un demokrātijas pārkāpumus Eiropā;

| 21. | norāda, ka Krievija, kura pagājušajā gadā mainīja vīzu piešķiršanas noteikumus un pārtrauca izdod viena gada termiņa vairākkārtējas ieceļošanas vīzas darba nolūkos, kuras pirms tam izmantoja daudzi darba ņēmēji no Eiropas, var saskarties ar masveidīgu ES vadošo darbinieku un strādājošo došanos prom, ja tā nemainīs jaunos noteikumus un nemazinās apgrūtinošo birokrātiju, kāda pastāv vīzu un darba atļauju iegūšanā; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka Krievija, kura pagājušajā gadā mainīja vīzu piešķiršanas noteikumus un pārtrauca izdod viena gada termiņa vairākkārtējas ieceļošanas vīzas darba nolūkos, kuras pirms tam izmantoja daudzi darba ņēmēji no Eiropas, var saskarties ar masveidīgu ES vadošo darbinieku un strādājošo došanos prom, ja tā nemainīs jaunos noteikumus un nemazinās apgrūtinošo birokrātiju, kāda pastāv vīzu un darba atļauju iegūšanā;

| 22. | atzinīgi vērtē ES un Krievijas sadarbības veicināšanu kosmosa jomā saskaņā ar 2006. gada martā izveidoto Trīspusējo kosmosa dialogu starp Komisiju, Eiropas Kosmosa aģentūru un aģentūru Roscosmos (Krievijas Federālā kosmosa aģentūra), ietverot kosmosa lietojumus (satelītu navigācija, zemes novērošana un satelītu komunikācijas), piekļuvi kosmosam (palaišanas iekārtas un turpmākās kosmosa transporta sistēmas), kosmosa zinātni un kosmosa tehnoloģiju izstrādi; piezīmē, ka saistībā ar kopīgo ekonomisko telpu, par prioritāti ir noteikta sadarbība kosmosa jomā; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē ES un Krievijas sadarbības veicināšanu kosmosa jomā saskaņā ar 2006. gada martā izveidoto Trīspusējo kosmosa dialogu starp Komisiju, Eiropas Kosmosa aģentūru un aģentūru Roscosmos (Krievijas Federālā kosmosa aģentūra), ietverot kosmosa lietojumus (satelītu navigācija, zemes novērošana un satelītu komunikācijas), piekļuvi kosmosam (palaišanas iekārtas un turpmākās kosmosa transporta sistēmas), kosmosa zinātni un kosmosa tehnoloģiju izstrādi; piezīmē, ka saistībā ar kopīgo ekonomisko telpu, par prioritāti ir noteikta sadarbība kosmosa jomā;

| 23. | aicina Krievijas Federāciju piedalīties Eiropas pētniecības infrastruktūru izveides procesā, kuru atbalsta Eiropas Kopienas pamatprogrammās; uzskata, ka šādas iniciatīvas varētu nodrošināt būtisku Krievijas cilvēkresursu un finanšu resursu efektīvu izmantošanu un turpmāku attīstību pētniecības, izstrādes un jauninājumu jomās un tādējādi dot labumu Eiropai un Krievijai; |
| --- | --- |

23.

aicina Krievijas Federāciju piedalīties Eiropas pētniecības infrastruktūru izveides procesā, kuru atbalsta Eiropas Kopienas pamatprogrammās; uzskata, ka šādas iniciatīvas varētu nodrošināt būtisku Krievijas cilvēkresursu un finanšu resursu efektīvu izmantošanu un turpmāku attīstību pētniecības, izstrādes un jauninājumu jomās un tādējādi dot labumu Eiropai un Krievijai;

| 24. | aicina Krievijas un ASV valdības izvērst sarunas par aizsardzības un drošības jautājumiem, kuri tieši vai netieši skar Eiropas Savienības dalībvalstis; mudina abu valstu valdības šajās diskusijās pilnībā iesaistīt Eiropas Savienību un tās dalībvalstis un atturēties no jelkādiem pasākumiem vai lēmumiem, ko var uzskatīt par draudu mieram un stabilitātei Eiropas kontinentā; |
| --- | --- |

24.

aicina Krievijas un ASV valdības izvērst sarunas par aizsardzības un drošības jautājumiem, kuri tieši vai netieši skar Eiropas Savienības dalībvalstis; mudina abu valstu valdības šajās diskusijās pilnībā iesaistīt Eiropas Savienību un tās dalībvalstis un atturēties no jelkādiem pasākumiem vai lēmumiem, ko var uzskatīt par draudu mieram un stabilitātei Eiropas kontinentā;

| 25. | aicina Krievijas valdību kopā ar Eiropas Savienību un citām Kosovas kontaktgrupas dalībvalstīm konstruktīvi strādāt, lai rastu ilgtspējīgu, politisku risinājumu saistībā ar Kosovas nākotni un turpmāko stabilitātes nodrošināšanu Rietumbalkānu reģionā; |
| --- | --- |

25.

aicina Krievijas valdību kopā ar Eiropas Savienību un citām Kosovas kontaktgrupas dalībvalstīm konstruktīvi strādāt, lai rastu ilgtspējīgu, politisku risinājumu saistībā ar Kosovas nākotni un turpmāko stabilitātes nodrošināšanu Rietumbalkānu reģionā;

| 26. | aicina Krieviju neiestāties pret ES Likuma varas misiju Kosovā (EULEX Kosovo
   (4)) misijas izvietošanu, kā arī pilnībā atbalstīt EDSO un apstiprināt tās pilnvaras, lai dotu iespēju pilnībā īstenot visas garantijas, kas paredzētas Kosovas konstitūcijā, un Kosovas varas iestāžu saistības attiecībā uz institucionālo decentralizāciju, kā arī mazākuma kopienu un kultūras un arhitektūras mantojuma aizsardzību; |
| --- | --- |

26.

aicina Krieviju neiestāties pret ES Likuma varas misiju Kosovā (EULEX Kosovo
   (4)) misijas izvietošanu, kā arī pilnībā atbalstīt EDSO un apstiprināt tās pilnvaras, lai dotu iespēju pilnībā īstenot visas garantijas, kas paredzētas Kosovas konstitūcijā, un Kosovas varas iestāžu saistības attiecībā uz institucionālo decentralizāciju, kā arī mazākuma kopienu un kultūras un arhitektūras mantojuma aizsardzību;

| 27. | aicina Padomi un Komisiju kopīgi ar Krievijas valdību īstenot iniciatīvas drošības un stabilitātes stiprināšanai kopējās kaimiņvalstīs, it īpaši iesaistoties ciešākā dialogā par demokrātijas nodibināšanu Baltkrievijā, kā arī īstenojot kopīgus centienus, lai beidzot atrisinātu konfliktus Abhāzijā, Dienvidosetijā, Kalnu Karabahā un Piedņeprā; |
| --- | --- |

27.

aicina Padomi un Komisiju kopīgi ar Krievijas valdību īstenot iniciatīvas drošības un stabilitātes stiprināšanai kopējās kaimiņvalstīs, it īpaši iesaistoties ciešākā dialogā par demokrātijas nodibināšanu Baltkrievijā, kā arī īstenojot kopīgus centienus, lai beidzot atrisinātu konfliktus Abhāzijā, Dienvidosetijā, Kalnu Karabahā un Piedņeprā;

| 28. | pauž nopietnas bažas par Krievijas lēmumu stiprināt saites ar Abhāzijas un Dienvidosetijas reģioniem Gruzijā un atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Gruzijas teritoriālajai integritātei; aicina Krieviju atturēties no jebkādas turpmākas rīcības, kas var saasināt saspīlējumu, kā arī veikt pasākumus, lai uzlabotu attiecības ar Gruziju; pauž cerību, ka Krievijas un Gruzijas attiecības uzlabosies pēc prezidenta D. Medvedeva un prezidenta M. Saakašvili nesenās tikšanās Sanktpēterburgā; |
| --- | --- |

28.

pauž nopietnas bažas par Krievijas lēmumu stiprināt saites ar Abhāzijas un Dienvidosetijas reģioniem Gruzijā un atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Gruzijas teritoriālajai integritātei; aicina Krieviju atturēties no jebkādas turpmākas rīcības, kas var saasināt saspīlējumu, kā arī veikt pasākumus, lai uzlabotu attiecības ar Gruziju; pauž cerību, ka Krievijas un Gruzijas attiecības uzlabosies pēc prezidenta D. Medvedeva un prezidenta M. Saakašvili nesenās tikšanās Sanktpēterburgā;

| 29. | aicina pašreizējo prezidentvalsti ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē aktualizēt jautājumu par Gruzijas bezpilota lidaparātu, ko notrieca Krievijas lidmašīna, kā arī par nesen notikušo Krievijas karaspēka ievērojamo palielināšanu Abhāzijā, un piedāvāt plašāku ES līdzdalību konflikta atrisināšanas procesā; |
| --- | --- |

29.

aicina pašreizējo prezidentvalsti ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē aktualizēt jautājumu par Gruzijas bezpilota lidaparātu, ko notrieca Krievijas lidmašīna, kā arī par nesen notikušo Krievijas karaspēka ievērojamo palielināšanu Abhāzijā, un piedāvāt plašāku ES līdzdalību konflikta atrisināšanas procesā;

| 30. | aicina ES un Krieviju kā ANO Drošības padomes un Kvarteta dalībvalsti turpināt centienus, lai panāktu progresu Tuvo Austrumu miera procesā un rastu risinājumu Irānas kodolprogrammas jautājumam; turklāt uzsver, ka ir nepieciešama turpmāka sadarbība ar Krieviju, lai novērstu masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, un aicina abas puses uzņemties atbildību, jo īpaši Ziemeļkorejas un Irānas kodolieroču jautājumos; |
| --- | --- |

30.

aicina ES un Krieviju kā ANO Drošības padomes un Kvarteta dalībvalsti turpināt centienus, lai panāktu progresu Tuvo Austrumu miera procesā un rastu risinājumu Irānas kodolprogrammas jautājumam; turklāt uzsver, ka ir nepieciešama turpmāka sadarbība ar Krieviju, lai novērstu masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, un aicina abas puses uzņemties atbildību, jo īpaši Ziemeļkorejas un Irānas kodolieroču jautājumos;

| 31. | aicina Krieviju atkārtoti izskatīt vienpusēji atlikto līdzdalību Līgumā par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā un izmantot sarunas kā līdzekli savu leģitīmo interešu aizsardzībai un novērstu Līguma par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā nozīmes mazināšanos; aicina NATO dalībvalstis ratificēt Līguma 1999. gadā grozīto redakciju; |
| --- | --- |

31.

aicina Krieviju atkārtoti izskatīt vienpusēji atlikto līdzdalību Līgumā par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā un izmantot sarunas kā līdzekli savu leģitīmo interešu aizsardzībai un novērstu Līguma par konvencionālajiem bruņotajiem spēkiem Eiropā nozīmes mazināšanos; aicina NATO dalībvalstis ratificēt Līguma 1999. gadā grozīto redakciju;

| 32. | atzinīgi vērtē Krievijas lēmumu atbalstīt ES miera uzturēšanas operāciju Čadā un Centrālāfrikas Republikā un atbalsta Krievijas ārlietu ministra Sergeja Lavrova un ES Augstā pārstāvja Havjera Solanas paziņojumu, norādot, ka sadarbībai starp Krieviju un ES krīzes pārvaldībā nebūtu jāaprobežojas tikai ar Krievijas līdzdalību iepriekš minētajā EUFOR Tchad/RCA operācijā un ka abas puses ir gatavas parakstīt pamatnolīgumu par šo jautājumu, balstoties uz vienlīdzīgu partnerību un sadarbību; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Krievijas lēmumu atbalstīt ES miera uzturēšanas operāciju Čadā un Centrālāfrikas Republikā un atbalsta Krievijas ārlietu ministra Sergeja Lavrova un ES Augstā pārstāvja Havjera Solanas paziņojumu, norādot, ka sadarbībai starp Krieviju un ES krīzes pārvaldībā nebūtu jāaprobežojas tikai ar Krievijas līdzdalību iepriekš minētajā EUFOR Tchad/RCA operācijā un ka abas puses ir gatavas parakstīt pamatnolīgumu par šo jautājumu, balstoties uz vienlīdzīgu partnerību un sadarbību;

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un Krievijas Federācijas valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un Krievijas Federācijas valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  OV L 327, 28.11.1997., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0528.

(3)  Padomes 2007. gada 15. oktobra Vienotā rīcība 2007/677/KĀDP (OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.) un Padomes 2008. gada 28. janvāra Lēmums 2008/101/KĀDP (OV L 34, 8.2.2008., 39. lpp.).

(4)  Padomes 2008. gada 4. februāra Vienotā rīcība 2008/124/KĀDP (OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.).

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/41

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsAitkopības un kazkopības nozares nākotne Eiropā

P6_TA(2008)0310

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par aitkopības un kazkopības nozares nākotni Eiropā (2007/2192(INI))

2009/C 286 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta pasūtīto pētījumu “Aitas gaļas un kazas gaļas nozares nākotne Eiropā”,

ņemot vērā 2007. gada 13. decembra nostāju par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 21/2004 attiecībā uz aitu un kazu elektroniskās identifikācijas ieviešanas datumu (1),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0196/2008),

| A. | tā kā aitkopības un kazkopības nozarēm vienmēr ir bijusi liela nozīme uzņēmējdarbības jomā Eiropas Savienībā, jo tās nodrošina iztikas līdzekļus tūkstošiem ražotāju un izcilas kvalitātes produktus ar īpašām iezīmēm, kā arī blakus produktus, sniedzot nozīmīgu sociālu un ekonomisku ieguldījumu ES lauku apgabalos; |
| --- | --- |

A.

tā kā aitkopības un kazkopības nozarēm vienmēr ir bijusi liela nozīme uzņēmējdarbības jomā Eiropas Savienībā, jo tās nodrošina iztikas līdzekļus tūkstošiem ražotāju un izcilas kvalitātes produktus ar īpašām iezīmēm, kā arī blakus produktus, sniedzot nozīmīgu sociālu un ekonomisku ieguldījumu ES lauku apgabalos;

| B. | tā kā aitkopībai un kazkopībai kā lauksaimniecības nozarēm, tostarp tradicionālo šķirņu audzēšanai, ir liela nozīme vides jomā, piemēram, tiek dabiski uzturēti neauglīgākie apgabali un aizsargātas trauslas ainavas un ekosistēmas; tā apgabali, kuros ir plaši ganību lauki, gadsimtu garumā tika aizsargāti, pateicoties aitkopībai un kazkopībai; un tā kā, ņemot vērā barošanās paradumus, kurus nosaka to lielums, aitas un kazas palīdz saglabāt floras bioloģisko daudzveidību, aizsargā savvaļas faunu un attīra dabiskās teritorijas no sausā augu materiāla, kas ir galvenais ugunsgrēku novēršanas faktors Vidusjūras valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā aitkopībai un kazkopībai kā lauksaimniecības nozarēm, tostarp tradicionālo šķirņu audzēšanai, ir liela nozīme vides jomā, piemēram, tiek dabiski uzturēti neauglīgākie apgabali un aizsargātas trauslas ainavas un ekosistēmas; tā apgabali, kuros ir plaši ganību lauki, gadsimtu garumā tika aizsargāti, pateicoties aitkopībai un kazkopībai; un tā kā, ņemot vērā barošanās paradumus, kurus nosaka to lielums, aitas un kazas palīdz saglabāt floras bioloģisko daudzveidību, aizsargā savvaļas faunu un attīra dabiskās teritorijas no sausā augu materiāla, kas ir galvenais ugunsgrēku novēršanas faktors Vidusjūras valstīs;

| C. | tā kā Eiropas Savienības aitkopības un kazkopības nozarēs, kuras ir koncentrētas nelabvēlīgākos apgabalos, pašlaik vērojama kritiska ražošanas lejupslīde un ražotāju izceļošana un tā ir pilnīgi nepievilcīga jauniem aitkopjiem un kazkopjiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības aitkopības un kazkopības nozarēs, kuras ir koncentrētas nelabvēlīgākos apgabalos, pašlaik vērojama kritiska ražošanas lejupslīde un ražotāju izceļošana un tā ir pilnīgi nepievilcīga jauniem aitkopjiem un kazkopjiem;

| D. | tā kā infekciozā katarālā drudža epizootija, kas pašlaik plosās Eiropā, ir ļoti nopietna tās ilguma un izplatības un dažādu šīs slimības serotipu izplatīšanās dēļ teritorijās, kuras līdz šim bija neskartas un tā kā tā rada smagas sociālas un ekonomiskas sekas, ko izraisa dzīvnieku pārvietošanas un tirdzniecības ierobežojumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā infekciozā katarālā drudža epizootija, kas pašlaik plosās Eiropā, ir ļoti nopietna tās ilguma un izplatības un dažādu šīs slimības serotipu izplatīšanās dēļ teritorijās, kuras līdz šim bija neskartas un tā kā tā rada smagas sociālas un ekonomiskas sekas, ko izraisa dzīvnieku pārvietošanas un tirdzniecības ierobežojumi;

| E. | tā kā ES aitkopības un kazkopības nozarēm raksturīgi zemi ražotāju ienākumi, vietējās ražošanas samazināšanās un patēriņa lejupslīde, jo īpaši jaunākajās paaudzēs, un tās ir pakļautas pieaugošai starptautiskai konkurencei iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES aitkopības un kazkopības nozarēm raksturīgi zemi ražotāju ienākumi, vietējās ražošanas samazināšanās un patēriņa lejupslīde, jo īpaši jaunākajās paaudzēs, un tās ir pakļautas pieaugošai starptautiskai konkurencei iekšējā tirgū;

| F. | tā kā, pieaugot dzīvnieku barības cenām un plašāk — lauksaimniecībā izmantojamo vielu cenām, īpaši tiek apdraudēta aitkopības un kazkopības joma, jo palielinās izmaksas un nozarē rodas papildu spiediens, lai gan konkurētspējas ziņā tā jau ir kritiskā stāvoklī; |
| --- | --- |

F.

tā kā, pieaugot dzīvnieku barības cenām un plašāk — lauksaimniecībā izmantojamo vielu cenām, īpaši tiek apdraudēta aitkopības un kazkopības joma, jo palielinās izmaksas un nozarē rodas papildu spiediens, lai gan konkurētspējas ziņā tā jau ir kritiskā stāvoklī;

| G. | tā kā pašreizējie apstākļi un paredzamās pasaules pieprasījuma tendences un lauksaimniecības produktu cenas liek ES cik vien iespējams novērst atkarību no lopkopības produktu un dzīvnieku barības importa un nodrošināt labāku šo produktu līdzsvaru un, jo īpaši, tradicionālo, aizsargāto aitkopības un kazkopības produktu līdzsvaru, kuriem ES tirgus bija pašpietiekams, |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējie apstākļi un paredzamās pasaules pieprasījuma tendences un lauksaimniecības produktu cenas liek ES cik vien iespējams novērst atkarību no lopkopības produktu un dzīvnieku barības importa un nodrošināt labāku šo produktu līdzsvaru un, jo īpaši, tradicionālo, aizsargāto aitkopības un kazkopības produktu līdzsvaru, kuriem ES tirgus bija pašpietiekams,

| H. | tā kā aitkopības un kazkopības produktu ražošanas apjoms Eiropas ziemeļos un dienvidos ir ļoti atšķirīgs; |
| --- | --- |

H.

tā kā aitkopības un kazkopības produktu ražošanas apjoms Eiropas ziemeļos un dienvidos ir ļoti atšķirīgs;

| I. | tā kā aitkopību, kas vienmēr ir bijusi pakļauta virknei labi zināmu slimību, tagad smagi skar arī jaunas slimības, tādas kā infekciozais katarālais drudzis; |
| --- | --- |

I.

tā kā aitkopību, kas vienmēr ir bijusi pakļauta virknei labi zināmu slimību, tagad smagi skar arī jaunas slimības, tādas kā infekciozais katarālais drudzis;

| J. | tā kā aitkopības nozarei nav nozīmīgas piekļuves Kopienas lauksaimniecības produkcijas veicināšanas līdzekļiem un tai vajadzīga ilgstoša reklāmas kampaņa, lai veidotu patērētāju ieradumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā aitkopības nozarei nav nozīmīgas piekļuves Kopienas lauksaimniecības produkcijas veicināšanas līdzekļiem un tai vajadzīga ilgstoša reklāmas kampaņa, lai veidotu patērētāju ieradumus;

| K. | tā kā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) “veselības pārbaude” dod iespēju paredzēt piemērotus politikas instrumentus un KLP atbalstu aitkopības un kazkopības nozarēm, |
| --- | --- |

K.

tā kā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) “veselības pārbaude” dod iespēju paredzēt piemērotus politikas instrumentus un KLP atbalstu aitkopības un kazkopības nozarēm,

| 1. | informē, ka Komisijai un Lauksaimniecības ministru padomei ir steidzami jāveic pasākumi, lai arī nākotnē nodrošinātu ES aitas un kazas gaļas un piena nozarei ienākumus un ilgtspējību, lai atkal veicinātu šādu produktu patēriņu, kā arī lai saglabātu un piesaistītu šai nozarei jaunus aitkopjus un kazkopjus, kā arī aicina saglabāt šos tradicionālos un videi draudzīgos lauksaimniecības uzņēmumus, jo tie apgādā Kopienas tirgu un sniedz pamatu Kopienas apgādei ar aitkopības un kazkopības produktiem; |
| --- | --- |

1.

informē, ka Komisijai un Lauksaimniecības ministru padomei ir steidzami jāveic pasākumi, lai arī nākotnē nodrošinātu ES aitas un kazas gaļas un piena nozarei ienākumus un ilgtspējību, lai atkal veicinātu šādu produktu patēriņu, kā arī lai saglabātu un piesaistītu šai nozarei jaunus aitkopjus un kazkopjus, kā arī aicina saglabāt šos tradicionālos un videi draudzīgos lauksaimniecības uzņēmumus, jo tie apgādā Kopienas tirgu un sniedz pamatu Kopienas apgādei ar aitkopības un kazkopības produktiem;

| 2. | atzīmē Komisijas nodomu pārskatīt tos politikas instrumentus, kuru negatīvā ietekme ir pierādīta; atzinīgi vērtē norādi uz šo īpašo problēmu saistībā ar nesen publicēto Komisijas paziņojumu “Gatavojoties KLP reformas “veselības pārbaudei”” (COM(2007)0722); |
| --- | --- |

2.

atzīmē Komisijas nodomu pārskatīt tos politikas instrumentus, kuru negatīvā ietekme ir pierādīta; atzinīgi vērtē norādi uz šo īpašo problēmu saistībā ar nesen publicēto Komisijas paziņojumu “Gatavojoties KLP reformas “veselības pārbaudei”” (COM(2007)0722);

| 3. | aicina Komisiju un ES lauksaimniecības ministru padomi nekavējoties piešķirt papildu finansiālu atbalstu ES aitas un kazas gaļas un piena ražotājiem, lai viņi varētu ES attīstīt dinamisku, pašpietiekamu, tirgus vadītu un uz patērētājiem orientētu aitkopības un kazkopības nozari; aicina vēlreiz Komisiju un ES lauksaimniecības ministru padomi pievērsties šo nozaru nākotnei saistībā ar KLP veselības pārbaudi, īstenojot dažādus pasākumus, kas dalībvalstīm, ievērojot nepieciešamību novērst konkurences kropļojumus iekšējā tirgū, sniedz zināmu brīvību izvēlēties kādu no šādām finansēšanas iespējām:






  — | jauna vides plāna ieviešana, aitu saglabāšanai par katru dzīvnieku, ko a) finansē tieši no Kopienas līdzekļiem, vai b) ar ES un valsts valdību līdzfinansējumu, lai pārtrauktu ražošanas samazināšanos; šāds finansējums būtu saistīts ar pozitīviem vides faktoriem, kas saistīti ar aitkopību, kā arī ar uzlabojumu panākšanu ražošanas tehniskajā un kvalitātes jomā, |
| --- | --- | --- |

3.

aicina Komisiju un ES lauksaimniecības ministru padomi nekavējoties piešķirt papildu finansiālu atbalstu ES aitas un kazas gaļas un piena ražotājiem, lai viņi varētu ES attīstīt dinamisku, pašpietiekamu, tirgus vadītu un uz patērētājiem orientētu aitkopības un kazkopības nozari; aicina vēlreiz Komisiju un ES lauksaimniecības ministru padomi pievērsties šo nozaru nākotnei saistībā ar KLP veselības pārbaudi, īstenojot dažādus pasākumus, kas dalībvalstīm, ievērojot nepieciešamību novērst konkurences kropļojumus iekšējā tirgū, sniedz zināmu brīvību izvēlēties kādu no šādām finansēšanas iespējām:

—

jauna vides plāna ieviešana, aitu saglabāšanai par katru dzīvnieku, ko a) finansē tieši no Kopienas līdzekļiem, vai b) ar ES un valsts valdību līdzfinansējumu, lai pārtrauktu ražošanas samazināšanos; šāds finansējums būtu saistīts ar pozitīviem vides faktoriem, kas saistīti ar aitkopību, kā arī ar uzlabojumu panākšanu ražošanas tehniskajā un kvalitātes jomā,

| — | kopējās lauksaimniecības politikas pirmā un otrā pīlāra neizlietoto līdzekļu pieejamības un izlietojuma analīze, lai novirzītu šos līdzekļus aitkopības un kazkopības nozares atbalstam, |
| --- | --- |

—

kopējās lauksaimniecības politikas pirmā un otrā pīlāra neizlietoto līdzekļu pieejamības un izlietojuma analīze, lai novirzītu šos līdzekļus aitkopības un kazkopības nozares atbalstam,

| — | groza 69. pants Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (2) saistībā ar KLP veselības pārbaudi tā, lai dalībvalstis varētu piešķirt līdz pat 12 % savu valsts maksājumu atbalsta pasākumiem nozarēm, kas piedzīvo grūtības un lai varētu saglabāt lauksaimniecību mazāk labvēlīgās teritorijās, |
| --- | --- |

—

groza 69. pants Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (2) saistībā ar KLP veselības pārbaudi tā, lai dalībvalstis varētu piešķirt līdz pat 12 % savu valsts maksājumu atbalsta pasākumiem nozarēm, kas piedzīvo grūtības un lai varētu saglabāt lauksaimniecību mazāk labvēlīgās teritorijās,

| — | atbalsta pasākumu aitkopības un kazkopības produktu ražotājiem iekļaušana starp tiem uzdevumiem, kuru izpilde ir nepieciešama pēc KLP veselības pārbaudes saskaņā ar otro pīlāru, kam būtu iespējams pievienot arī līdzekļus, kas radīsies modulācijas rezultātā; |
| --- | --- |

—

atbalsta pasākumu aitkopības un kazkopības produktu ražotājiem iekļaušana starp tiem uzdevumiem, kuru izpilde ir nepieciešama pēc KLP veselības pārbaudes saskaņā ar otro pīlāru, kam būtu iespējams pievienot arī līdzekļus, kas radīsies modulācijas rezultātā;

| 4. | aicina Komisiju ieviest papildu maksājumu apropriācijas kalnu reģionu un citu īpašu grūtību skarto teritoriju tradicionālo un reto reģionālo aitu un kazu šķirņu audzētājiem, lai uzturētu lauksaimniecības bioloģisko daudzveidību un saglabātu aitas dažos jutīgos apgabalos; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju ieviest papildu maksājumu apropriācijas kalnu reģionu un citu īpašu grūtību skarto teritoriju tradicionālo un reto reģionālo aitu un kazu šķirņu audzētājiem, lai uzturētu lauksaimniecības bioloģisko daudzveidību un saglabātu aitas dažos jutīgos apgabalos;

| 5. | aicina Komisiju saistībā ar vienkāršošanas procesu, veicot KLP veselības pārbaudes pārskatīšanu, brīdināt mājlopu audzētājus 14 dienas iepriekš par inspicēšanu uz vietas saimniecībā attiecībā uz savstarpējās atbilstības pārbaudēm; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju saistībā ar vienkāršošanas procesu, veicot KLP veselības pārbaudes pārskatīšanu, brīdināt mājlopu audzētājus 14 dienas iepriekš par inspicēšanu uz vietas saimniecībā attiecībā uz savstarpējās atbilstības pārbaudēm;

| 6. | konstatē, ka aitas gaļas ražotāju peļņas procentuālais apjoms no mazumtirdzniecības cenas ir nepietiekams un vērš uzmanību uz deklarāciju par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu (3); atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ir izveidojusi augsta līmeņa grupu lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības konkurencei, kuras uzdevums ir izpētīt situāciju attiecībā uz tirgus iespējām izplatīšanā, un cer, ka Parlamenta pārstāvji būs pilnībā iesaistīti šajā darbā; |
| --- | --- |

6.

konstatē, ka aitas gaļas ražotāju peļņas procentuālais apjoms no mazumtirdzniecības cenas ir nepietiekams un vērš uzmanību uz deklarāciju par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu (3); atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija ir izveidojusi augsta līmeņa grupu lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības konkurencei, kuras uzdevums ir izpētīt situāciju attiecībā uz tirgus iespējām izplatīšanā, un cer, ka Parlamenta pārstāvji būs pilnībā iesaistīti šajā darbā;

| 7. | aicina Komisiju pārbaudīt aitas gaļas un kazas gaļas piegādes ķēdi, lai lopkopji no tirdzniecības varētu saņemt taisnīgus ienākumus; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju pārbaudīt aitas gaļas un kazas gaļas piegādes ķēdi, lai lopkopji no tirdzniecības varētu saņemt taisnīgus ienākumus;

| 8. | aicina Komisiju sekmēt tādu apstākļu izveidošanos, kas ir labvēlīgi, lai ražotāji un ražotāju organizācijas nodarbotos ar tiešo tirdzniecību un lai tādējādi ierobežotu mākslīgu cenu pieaugumu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju sekmēt tādu apstākļu izveidošanos, kas ir labvēlīgi, lai ražotāji un ražotāju organizācijas nodarbotos ar tiešo tirdzniecību un lai tādējādi ierobežotu mākslīgu cenu pieaugumu;

| 9. | norāda, ka tāpat kā aitas un kazas gaļas ražošana, ir jāveicina arī aitas un kazas piena ražošana, lai, pirmkārt, nodrošinātu visas piena pārstrādes un siera ražošanas ķēdes ilggadīgu pastāvēšanu, jo šo produktu tipiskums un kvalitāte ir plaši pazīstama; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka tāpat kā aitas un kazas gaļas ražošana, ir jāveicina arī aitas un kazas piena ražošana, lai, pirmkārt, nodrošinātu visas piena pārstrādes un siera ražošanas ķēdes ilggadīgu pastāvēšanu, jo šo produktu tipiskums un kvalitāte ir plaši pazīstama;

| 10. | aicina Komisiju un ES Lauksaimniecības ministru padomi izskatīt Kopienas finansējuma noteikšanas iespēju, lai visā Savienībā piemērotu aitu elektroniskās identifikācijas sistēmu, ko plānots ieviest līdz 2009. gada 31. decembrim, jo, lai gan šī sistēma ļaus uzlabot ganāmpulku izsekojamību, pārvaldību un krāpšanas apkarošanu, tā šai krīzes skartajai nozarei radīs jaunu administratīvo slogu un paaugstinātas izmaksas; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un ES Lauksaimniecības ministru padomi izskatīt Kopienas finansējuma noteikšanas iespēju, lai visā Savienībā piemērotu aitu elektroniskās identifikācijas sistēmu, ko plānots ieviest līdz 2009. gada 31. decembrim, jo, lai gan šī sistēma ļaus uzlabot ganāmpulku izsekojamību, pārvaldību un krāpšanas apkarošanu, tā šai krīzes skartajai nozarei radīs jaunu administratīvo slogu un paaugstinātas izmaksas;

| 11. | aicina Komisiju uzlabot savu spēju reaģēt uz tik nopietniem slimību uzliesmojumiem kā pašlaik uzliesmojušais infekciozais katarālais drudzis, izmantojot jaunu ES dzīvnieku veselības stratēģiju, pētniecības finansēšanu, zaudējumu kompensāciju, avansa maksājumus u. c. |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju uzlabot savu spēju reaģēt uz tik nopietniem slimību uzliesmojumiem kā pašlaik uzliesmojušais infekciozais katarālais drudzis, izmantojot jaunu ES dzīvnieku veselības stratēģiju, pētniecības finansēšanu, zaudējumu kompensāciju, avansa maksājumus u. c.

| 12. | aicina savu grupu sarunās Pasaules tirdzniecības organizācijā samazināt muitas nodevu samazinājumu apjomu aitas gaļai un nodrošināt, lai ES varētu izmantot “jutīga produkta statusu” aitas gaļas produktiem; |
| --- | --- |

12.

aicina savu grupu sarunās Pasaules tirdzniecības organizācijā samazināt muitas nodevu samazinājumu apjomu aitas gaļai un nodrošināt, lai ES varētu izmantot “jutīga produkta statusu” aitas gaļas produktiem;

| 13. | aicina Komisiju pārskatīt pastāvošos importa kvotu pārvaldības režīmus, lai nodrošinātu, ka ES saražotā aitas gaļa netiek pakļauta negodīgai konkurencei; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju pārskatīt pastāvošos importa kvotu pārvaldības režīmus, lai nodrošinātu, ka ES saražotā aitas gaļa netiek pakļauta negodīgai konkurencei;

| 14. | aicina Komisiju ES ieviest noteikumu sistēmu obligātā marķējuma jomā aitas gaļas produktiem ar kopēju logo, kas dotu patērētājiem iespēju atšķirt ES ražojumus no trešo valstu ražojumiem un kas atbilstu vairākiem kritērijiem, kā arī lauksaimniecības apdrošināšanas sistēmas un izcelsmes valsts norādi, tādējādi nodrošinot patērētājiem pilnīgu informāciju par ražojuma izcelsmes vietu; sistēmai ir jābūt izstrādātai tā, lai neietekmētu dalībvalstīs un reģionālā līmenī pastāvošās atbalsta marķēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju ES ieviest noteikumu sistēmu obligātā marķējuma jomā aitas gaļas produktiem ar kopēju logo, kas dotu patērētājiem iespēju atšķirt ES ražojumus no trešo valstu ražojumiem un kas atbilstu vairākiem kritērijiem, kā arī lauksaimniecības apdrošināšanas sistēmas un izcelsmes valsts norādi, tādējādi nodrošinot patērētājiem pilnīgu informāciju par ražojuma izcelsmes vietu; sistēmai ir jābūt izstrādātai tā, lai neietekmētu dalībvalstīs un reģionālā līmenī pastāvošās atbalsta marķēšanas sistēmas;

| 15. | uzsver, ka visefektīvākie un ilgtspējīgākie šīs nozares atbalsta līdzekļi ir tirgus attīstīšana, saziņa ar patērētājiem, īpaši informēšana par minēto produktu uzturvērtību un labvēlīgo ietekmi uz veselību, kā arī patēriņa veicināšana; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka visefektīvākie un ilgtspējīgākie šīs nozares atbalsta līdzekļi ir tirgus attīstīšana, saziņa ar patērētājiem, īpaši informēšana par minēto produktu uzturvērtību un labvēlīgo ietekmi uz veselību, kā arī patēriņa veicināšana;

| 16. | aicina Komisiju palielināt pašreizējo ES pārtikas produktu atbalsta budžetu, kurš 2008. gadam novērtēts EUR 45 000 000 miljonu apmērā, nodrošināt finansējumu ES aitas gaļai un mainīt, vienkāršot un racionalizēt budžeta izpildes praktiskos noteikumus, lai saistībā ar aitas gaļas produktiem būtu reāli iespējams piekļūt budžetam; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju palielināt pašreizējo ES pārtikas produktu atbalsta budžetu, kurš 2008. gadam novērtēts EUR 45 000 000 miljonu apmērā, nodrošināt finansējumu ES aitas gaļai un mainīt, vienkāršot un racionalizēt budžeta izpildes praktiskos noteikumus, lai saistībā ar aitas gaļas produktiem būtu reāli iespējams piekļūt budžetam;

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzsvērt to būtisko lomu, kāda ir aitkopībai attiecībā uz to teritoriju ekonomikas un ilgtspējas veicināšanu, kuras saskaras ar vislielākajām grūtībām, kā arī attiecībā uz lauku vides pārvaldību, un atbalstīt jaunus lauksaimniekus, lai tie uzsāk darbību prioritāri šajā nozarē; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzsvērt to būtisko lomu, kāda ir aitkopībai attiecībā uz to teritoriju ekonomikas un ilgtspējas veicināšanu, kuras saskaras ar vislielākajām grūtībām, kā arī attiecībā uz lauku vides pārvaldību, un atbalstīt jaunus lauksaimniekus, lai tie uzsāk darbību prioritāri šajā nozarē;

| 18. | aicina Komisiju koordinēt reklāmas kampaņas aitas gaļas un kazas gaļas produktiem ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (PGI) un aizsargātām cilmes vietas norādēm (PDO) un vērsties pie attiecīgajām dalībvalstīm, lai palielinātu patēriņu; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju koordinēt reklāmas kampaņas aitas gaļas un kazas gaļas produktiem ar aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (PGI) un aizsargātām cilmes vietas norādēm (PDO) un vērsties pie attiecīgajām dalībvalstīm, lai palielinātu patēriņu;

| 19. | aicina Komisiju, lai tā Eiropas Savienības līmenī veic vispārēju komunikācijas kampaņu, kas būtu orientēta uz visiem patērētājiem un kas būtu balstīta uz novatoriskiem pasākumiem no izplatīšanas, tirdzniecības vietām, dažādiem gataviem izstrādājumiem līdz kampaņām, ko vada slaveni Eiropas šefpavāri, izceļot šī produkta kvalitāti un informējot par ēdienu receptēm; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju, lai tā Eiropas Savienības līmenī veic vispārēju komunikācijas kampaņu, kas būtu orientēta uz visiem patērētājiem un kas būtu balstīta uz novatoriskiem pasākumiem no izplatīšanas, tirdzniecības vietām, dažādiem gataviem izstrādājumiem līdz kampaņām, ko vada slaveni Eiropas šefpavāri, izceļot šī produkta kvalitāti un informējot par ēdienu receptēm;

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot programmas, lai mudinātu ražotājus izveidot ražotāju un tirgotāju grupas, nodarboties ar tiešo tirdzniecību, izstrādāt īpašās kvalitātes aitas gaļas un kazas gaļas produktu un aitas un kazas piena produktu produkciju un sniegt informāciju par to uz etiķetes (piemēram, bioloģiskie vai reģionālie produkti); |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot programmas, lai mudinātu ražotājus izveidot ražotāju un tirgotāju grupas, nodarboties ar tiešo tirdzniecību, izstrādāt īpašās kvalitātes aitas gaļas un kazas gaļas produktu un aitas un kazas piena produktu produkciju un sniegt informāciju par to uz etiķetes (piemēram, bioloģiskie vai reģionālie produkti);

| 21. | aicina Komisiju sniegt palīdzību, gatavojoties uz eksporta tirgu atvēršanu ES aitas gaļai un subproduktiem valstīs, kuras pašlaik piemēro nevajadzīgus ierobežojumus; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju sniegt palīdzību, gatavojoties uz eksporta tirgu atvēršanu ES aitas gaļai un subproduktiem valstīs, kuras pašlaik piemēro nevajadzīgus ierobežojumus;

| 22. | aicina Komisiju iekļaut aitkopības un kazkopības nozari otrajā Kopienas rīcības programmā veselības aizsardzības jomā (2008.—2013. gadam) (4), lai pārliecinātu patērētājus, it īpaši jauniešus, kas maz patērē aitas un kazas gaļu, par tās labvēlīgo ietekmi uz veselību un par proteīnu daudzumu, un rīkot aktīvu informācijas kampaņu dalībvalstīs par aitas gaļu un kazas gaļu un no tās iegūtajiem produktiem; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju iekļaut aitkopības un kazkopības nozari otrajā Kopienas rīcības programmā veselības aizsardzības jomā (2008.—2013. gadam) (4), lai pārliecinātu patērētājus, it īpaši jauniešus, kas maz patērē aitas un kazas gaļu, par tās labvēlīgo ietekmi uz veselību un par proteīnu daudzumu, un rīkot aktīvu informācijas kampaņu dalībvalstīs par aitas gaļu un kazas gaļu un no tās iegūtajiem produktiem;

| 23. | aicina Komisiju atbalstīt pētniecību un attīstību “mazo atgremotāju” nozarē, koncentrējoties gan uz saimniecību tehniskajiem jauninājumiem, gan uz produktu jauninājumiem attiecībā uz aitas gaļu, sieru un tādiem blakusproduktiem kā vilna un kažokādas, ko dēvē par “piekto ceturtdaļu” un kur finansiālais ieguvums pašlaik ir gandrīz nemanāms; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju atbalstīt pētniecību un attīstību “mazo atgremotāju” nozarē, koncentrējoties gan uz saimniecību tehniskajiem jauninājumiem, gan uz produktu jauninājumiem attiecībā uz aitas gaļu, sieru un tādiem blakusproduktiem kā vilna un kažokādas, ko dēvē par “piekto ceturtdaļu” un kur finansiālais ieguvums pašlaik ir gandrīz nemanāms;

| 24. | brīdina par tādu amatu kā aitkopis, gans, slaucējs un cirpējs izzušanu; un aicina Komisiju šai nozarei paredzētajā stratēģijā iekļaut pasākumus komunikācijai ar sabiedrību un profesionāļu apmaiņu starp izglītības centriem, kā arī programmas speciālistu un lauksaimniecības studentu mobilitātei dalībvalstīs; |
| --- | --- |

24.

brīdina par tādu amatu kā aitkopis, gans, slaucējs un cirpējs izzušanu; un aicina Komisiju šai nozarei paredzētajā stratēģijā iekļaut pasākumus komunikācijai ar sabiedrību un profesionāļu apmaiņu starp izglītības centriem, kā arī programmas speciālistu un lauksaimniecības studentu mobilitātei dalībvalstīs;

| 25. | uzsver vajadzību uzlabot medicīnas un veterināro produktu pieejamību aitkopības un kazkopības nozarēm Eiropas Savienības līmenī, atbalstot pētniecību farmācijas jomā un vienkāršojot tirdzniecības atļaujas; |
| --- | --- |

25.

uzsver vajadzību uzlabot medicīnas un veterināro produktu pieejamību aitkopības un kazkopības nozarēm Eiropas Savienības līmenī, atbalstot pētniecību farmācijas jomā un vienkāršojot tirdzniecības atļaujas;

| 26. | aicina Komisiju, ņemot vērā, inter alia, infekciozo katarālo drudzi, līdz ar slimības uzliesmojumu veicināt cēloņu un apkarošanas iespēju meklēšanu, izstrādāt efektīvu apkarošanas stratēģiju, koordinēt dalībvalstu pasākumus, veicināt vakcīnu izstrādi, izstrādāt efektīvu vakcinēšanas stratēģiju un nodrošināt finansiālu atbalstu dzīvnieku vakcinēšanai; prasa, lai pasākumi, kas ir likumīgi izstrādāti kādas slimības apkarošanas laikā, bet kas laika gaitā ir izrādījušies neefektīvi, cik vien ātri iespējams, tiktu svītroti no pasākumu saraksta; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju, ņemot vērā, inter alia, infekciozo katarālo drudzi, līdz ar slimības uzliesmojumu veicināt cēloņu un apkarošanas iespēju meklēšanu, izstrādāt efektīvu apkarošanas stratēģiju, koordinēt dalībvalstu pasākumus, veicināt vakcīnu izstrādi, izstrādāt efektīvu vakcinēšanas stratēģiju un nodrošināt finansiālu atbalstu dzīvnieku vakcinēšanai; prasa, lai pasākumi, kas ir likumīgi izstrādāti kādas slimības apkarošanas laikā, bet kas laika gaitā ir izrādījušies neefektīvi, cik vien ātri iespējams, tiktu svītroti no pasākumu saraksta;

| 27. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par cenu pārredzamību nozarē, lai patērētājiem un ražotājiem nodrošinātu informāciju par produktu cenām; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par cenu pārredzamību nozarē, lai patērētājiem un ražotājiem nodrošinātu informāciju par produktu cenām;

| 28. | aicina Padomes Prezidentūru un Komisiju uzmanīgi uzraudzīt ES aitkopības un kazkopības nozari un nodrošināt, lai Parlamentam regulāri tiktu ziņots par īstenotajām politikas pārmaiņām; |
| --- | --- |

28.

aicina Padomes Prezidentūru un Komisiju uzmanīgi uzraudzīt ES aitkopības un kazkopības nozari un nodrošināt, lai Parlamentam regulāri tiktu ziņots par īstenotajām politikas pārmaiņām;

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0619.

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 470/2008 (OV L 140, 30.5.2008., 1. lpp.).

(3)  19.2.2008., Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0054.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmums Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.—2013. gadam) (OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.).

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/45

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsCeļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiem

P6_TA(2008)0311

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiem” (2007/2259(INI))

2009/C 286 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par viedā automobiļa iniciatīvu “Izpratnes padziļināšana par IST gudrākiem, drošākiem un tīrākiem transportlīdzekļiem” (COM(2006)0059) (“viedā automobiļa iniciatīva”),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “eCall darbības nodrošināšana — Rīcības plāns (Trešais e-drošības paziņojums)” (COM(2006)0723),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei un Eiropas Parlamentam “Enerģētikas politika Eiropai” (COM(2007)0001),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “i2010 — 2007. gada ziņojums par informācijas sabiedrību” (COM(2007)0146),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiem” (COM(2007)0541),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. decembra Ieteikumu 2007/78/EK par drošām un efektīvām transportlīdzekļa informācijas un sakaru sistēmām: atjaunināti Eiropas principi cilvēka un mašīnas saskarnes jomā (1),

ņemot vērā 2003. gada 12. februāra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu “Eiropas Transporta politika 2010. gadam — laiks pieņemt lēmumu” (2),

ņemot vērā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par Eiropas ceļu satiksmes drošību: eCall nodrošināšana iedzīvotājiem (3),

ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par Eiropas rīcības plānu ceļu satiksmes drošībai — starpposma pārskats (4),

ņemot vērā 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par Eiropas dinamisma saglabāšanu — ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā (5),

ņemot vērā 2007. gada 24. oktobra rezolūciju par Kopienas stratēģiju pasažieru automobiļu un vieglo kravas automobiļu CO2 emisiju samazināšanai (6),

ņemot vērā 2008. gada 15. janvāra rezolūciju par CARS 21 — konkurētspējīgas autobūves nozares tiesisko regulējumu 21. gadsimtam (7),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0169/2008),

| A. | tā kā ir aprēķināts, ka transporta radītās izmaksas attiecībā uz vidi veido 1,1 % no Eiropas IKP; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir aprēķināts, ka transporta radītās izmaksas attiecībā uz vidi veido 1,1 % no Eiropas IKP;

| B. | tā kā 30 % no kopējā ES enerģijas patēriņa ir transporta nozarē, un autoceļu transports veido 60 % no šā apjoma; |
| --- | --- |

B.

tā kā 30 % no kopējā ES enerģijas patēriņa ir transporta nozarē, un autoceļu transports veido 60 % no šā apjoma;

| C. | tā kā automašīnas patlaban rada apmēram 12 % no kopējā ES CO2 emisiju apjoma; |
| --- | --- |

C.

tā kā automašīnas patlaban rada apmēram 12 % no kopējā ES CO2 emisiju apjoma;

| D. | tā kā 2007. gada 8.—9. marta Eiropadome noteica ES mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu par 20 %; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2007. gada 8.—9. marta Eiropadome noteica ES mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu par 20 %;

| E. | tā kā Komisija ir noteikusi mērķi līdz 2012. gadam panākt, ka jaunu vieglo automobiļu un vieglo kravas transportlīdzekļu vidējais CO2 emisiju apjoms ir 120 g/km; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija ir noteikusi mērķi līdz 2012. gadam panākt, ka jaunu vieglo automobiļu un vieglo kravas transportlīdzekļu vidējais CO2 emisiju apjoms ir 120 g/km;

| F. | tā kā ES vēl nav sasniegusi minētās Baltās grāmatas par transporta politiku mērķi par 50 % samazināt ceļu satiksmes negadījumos uz Eiropas ceļiem bojā gājušo skaitu līdz 2010. gadam, salīdzinot ar 2001. gada līmeni; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES vēl nav sasniegusi minētās Baltās grāmatas par transporta politiku mērķi par 50 % samazināt ceļu satiksmes negadījumos uz Eiropas ceļiem bojā gājušo skaitu līdz 2010. gadam, salīdzinot ar 2001. gada līmeni;

| G. | tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka eCall — Eiropas mēroga ārkārtas izsaukuma no transportlīdzekļa sistēma — katru gadu Eiropas Savienībā varētu izglābt līdz pat 2 500 cilvēku dzīvību, ja šo sistēmu izmantotu pilnā mērā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija ir aprēķinājusi, ka eCall — Eiropas mēroga ārkārtas izsaukuma no transportlīdzekļa sistēma — katru gadu Eiropas Savienībā varētu izglābt līdz pat 2 500 cilvēku dzīvību, ja šo sistēmu izmantotu pilnā mērā;

| H. | tā kā Ķelnes universitātes pētījumā ir norādīts, ka katru gadu uz Eiropas ceļiem varētu izglābt 4 000 dzīvību un novērst 100 000 traumu gadījumu, ja visiem transportlīdzekļiem būtu elektroniskā stabilitātes kontroles sistēma; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ķelnes universitātes pētījumā ir norādīts, ka katru gadu uz Eiropas ceļiem varētu izglābt 4 000 dzīvību un novērst 100 000 traumu gadījumu, ja visiem transportlīdzekļiem būtu elektroniskā stabilitātes kontroles sistēma;

| I. | tā kā pārnēsājamo navigācijas ierīču pārdošanas apjoms ir pieaudzis no 3,8 miljoniem ierīču 2005. gadā līdz vairāk nekā 9 miljoniem ierīču 2006. gadā; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārnēsājamo navigācijas ierīču pārdošanas apjoms ir pieaudzis no 3,8 miljoniem ierīču 2005. gadā līdz vairāk nekā 9 miljoniem ierīču 2006. gadā;

| J. | tā kā tehniskās drošības sistēmas bieži ļauj vadītājam justies drošāk un tādēļ vadītāji dažkārt vada transportlīdzekli ar mazāku atbildības izjūtu, ir jāuzsver, ka galvenā nozīme jāpiešķir transportlīdzekļu vadītāju izglītošanai un pārdomātākas braukšanas veicināšanai, |
| --- | --- |

J.

tā kā tehniskās drošības sistēmas bieži ļauj vadītājam justies drošāk un tādēļ vadītāji dažkārt vada transportlīdzekli ar mazāku atbildības izjūtu, ir jāuzsver, ka galvenā nozīme jāpiešķir transportlīdzekļu vadītāju izglītošanai un pārdomātākas braukšanas veicināšanai,

| 1. | atzinīgi vērtē viedā automobiļa iniciatīvu un sasniegto tās trīs galvenajās jomās, t. i., attiecīgo iesaistīto personu rīcības koordinēšana, pētniecība un tehnoloģiskā attīstība un izpratnes veidošana; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē viedā automobiļa iniciatīvu un sasniegto tās trīs galvenajās jomās, t. i., attiecīgo iesaistīto personu rīcības koordinēšana, pētniecība un tehnoloģiskā attīstība un izpratnes veidošana;

| 2. | uzskata, ka viedo automobiļu sistēmas var palīdzēt samazināt satiksmes pārlieku noslogotību, piesārņojumu, kā arī ceļu satiksmes negadījumu skaitu un smagumu, taču šo sistēmu izplatīšanās tirgū joprojām ir ļoti lēna; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka viedo automobiļu sistēmas var palīdzēt samazināt satiksmes pārlieku noslogotību, piesārņojumu, kā arī ceļu satiksmes negadījumu skaitu un smagumu, taču šo sistēmu izplatīšanās tirgū joprojām ir ļoti lēna;

| 3. | uzskata, ka dalībvalstīm jāveicina e-drošības iniciatīvas un aktīvāk jāiesaistās tajās, izmantojot kopējās tehnoloģiju iniciatīvas, un ka jāparedz citi stimuli privātajiem ieguldījumiem pētniecības un attīstības jomā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka dalībvalstīm jāveicina e-drošības iniciatīvas un aktīvāk jāiesaistās tajās, izmantojot kopējās tehnoloģiju iniciatīvas, un ka jāparedz citi stimuli privātajiem ieguldījumiem pētniecības un attīstības jomā;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka trīspadsmit dalībvalstis un trīs ārpuskopienas valstis ir parakstījušas saprašanās memorandu par eCall, un atkārtoti pauž atbalstu šim pasākumam; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka trīspadsmit dalībvalstis un trīs ārpuskopienas valstis ir parakstījušas saprašanās memorandu par eCall, un atkārtoti pauž atbalstu šim pasākumam;

| 5. | aicina dalībvalstis mudināt iestādes, kuras darbojas satiksmes drošības jomā, piedāvāt vadītājiem nelaimes gadījumu simulācijas apmācību, jo satiksmes negadījumos bojā gājušo skaitu galvenokārt var samazināt, aktīvi izmantojot negadījumu novēršanas praksi un pirmās palīdzības sniegšanu; sagaida, apmācības iestādes iemācīs vadītājiem pareizi rīkoties avārijas situācijās; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis mudināt iestādes, kuras darbojas satiksmes drošības jomā, piedāvāt vadītājiem nelaimes gadījumu simulācijas apmācību, jo satiksmes negadījumos bojā gājušo skaitu galvenokārt var samazināt, aktīvi izmantojot negadījumu novēršanas praksi un pirmās palīdzības sniegšanu; sagaida, apmācības iestādes iemācīs vadītājiem pareizi rīkoties avārijas situācijās;

| 6. | prasa, lai pārējās dalībvalstis iespējami drīz un, vēlams, līdz 2008. gada vidum, paraksta memorandu, lai sekmētu drīzu minētās sistēmas, kas var glābt daudz dzīvību, ieviešanu, un uzsver, ka Komisijai ir jāturpina pilnveidot reglamentējošie noteikumi, lai pilnībā saskaņotu normas par standarta ārkārtas izsaukumu (112) un eCall (E112) visā ES; |
| --- | --- |

6.

prasa, lai pārējās dalībvalstis iespējami drīz un, vēlams, līdz 2008. gada vidum, paraksta memorandu, lai sekmētu drīzu minētās sistēmas, kas var glābt daudz dzīvību, ieviešanu, un uzsver, ka Komisijai ir jāturpina pilnveidot reglamentējošie noteikumi, lai pilnībā saskaņotu normas par standarta ārkārtas izsaukumu (112) un eCall (E112) visā ES;

| 7. | aicina Komisiju izvērtēt datu pārsūtīšanas metodes, ko transportlīdzekļu ražotāji jau tagad izmanto minētajam nolūkam; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izvērtēt datu pārsūtīšanas metodes, ko transportlīdzekļu ražotāji jau tagad izmanto minētajam nolūkam;

| 8. | atkārtoti apstiprina savu atbalstu Galileo programmai un tās daudzajām potenciālajām iezīmēm, kas var nodrošināt lielāku uzticamību ar šīm iniciatīvām saistītajai informācijai; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti apstiprina savu atbalstu Galileo programmai un tās daudzajām potenciālajām iezīmēm, kas var nodrošināt lielāku uzticamību ar šīm iniciatīvām saistītajai informācijai;

| 9. | atgādina, ka Komisijas izvirzītais mērķis ir panākt elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas ieviešanu visos jaunajos transportlīdzekļos no 2012. gada; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka Komisijas izvirzītais mērķis ir panākt elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas ieviešanu visos jaunajos transportlīdzekļos no 2012. gada;

| 10. | atgādina, ka CO2 emisijas var samazināt, izmantojot tādus jau sen zināmus un vienkāršus pasākumus kā vieglāki sēdekļi vai riepas, dzinēja termoakumulatori vai bremžu enerģijas reģenerācija, taču šīs iespējas nav paredzētas daudzos transportlīdzekļos; tāpēc aicina dalībvalstis un Komisiju prasīt arī tehniski vienkāršākus pasākumus katram automobilim; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka CO2 emisijas var samazināt, izmantojot tādus jau sen zināmus un vienkāršus pasākumus kā vieglāki sēdekļi vai riepas, dzinēja termoakumulatori vai bremžu enerģijas reģenerācija, taču šīs iespējas nav paredzētas daudzos transportlīdzekļos; tāpēc aicina dalībvalstis un Komisiju prasīt arī tehniski vienkāršākus pasākumus katram automobilim;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt, cik svarīgi ir attīstīt jaunas sistēmas negadījumu novēršanai, tostarp jaunus materiālus un automātiskus starpsavienojumus, izmantojot aktīvus sensorus transportlīdzekļa saziņai ar citiem transportlīdzekļiem, kā arī ar ceļa insfrastruktūru; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt, cik svarīgi ir attīstīt jaunas sistēmas negadījumu novēršanai, tostarp jaunus materiālus un automātiskus starpsavienojumus, izmantojot aktīvus sensorus transportlīdzekļa saziņai ar citiem transportlīdzekļiem, kā arī ar ceļa insfrastruktūru;

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi savlaicīgi un plaši izplatīt tirgū viedo automobiļu sistēmas, jo šādas sistēmas cita starpā ir nozīmīgas arī ar spēju mijiedarboties ar viedajām infrastruktūrām; atgādina, ka elektroniskām sistēmām vajadzīga regulāra tehniska apkope; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir svarīgi savlaicīgi un plaši izplatīt tirgū viedo automobiļu sistēmas, jo šādas sistēmas cita starpā ir nozīmīgas arī ar spēju mijiedarboties ar viedajām infrastruktūrām; atgādina, ka elektroniskām sistēmām vajadzīga regulāra tehniska apkope;

| 13. | tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai sekmētu to, ka dalībvalstīs paredz stimulus gan transportlīdzekļu ekoloģiskiem, gan drošības risinājumiem; |
| --- | --- |

13.

tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai sekmētu to, ka dalībvalstīs paredz stimulus gan transportlīdzekļu ekoloģiskiem, gan drošības risinājumiem;

| 14. | prasa, lai iesaistītās personas veic attiecīgus pasākumus, kas nodrošina šo jauno risinājumu pieejamību, šādi palielinot patērētāju pieprasījumu; |
| --- | --- |

14.

prasa, lai iesaistītās personas veic attiecīgus pasākumus, kas nodrošina šo jauno risinājumu pieejamību, šādi palielinot patērētāju pieprasījumu;

| 15. | tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt darbu pie nodokļu atvieglojumiem un papildus atvieglojumiem, kādi jau tagad pastāv mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu pirkumiem, un mudināt iegādāties transportlīdzekļus, kas atbilst vides aizsardzības apsvērumiem un ir aprīkoti ar viedajām drošības ierīcēm; |
| --- | --- |

15.

tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt darbu pie nodokļu atvieglojumiem un papildus atvieglojumiem, kādi jau tagad pastāv mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu pirkumiem, un mudināt iegādāties transportlīdzekļus, kas atbilst vides aizsardzības apsvērumiem un ir aprīkoti ar viedajām drošības ierīcēm;

| 16. | aicina dalībvalstis, Komisiju un automašīnu ražošanas nozares pārstāvjus, kā arī izplatītājus un autoskolas organizēt izpratnes veidošanas kampaņas un tajās sniegt īsu, skaidru un saprotamu informāciju, lai tā sasniegtu iespējami lielāku auditoriju un informētu iedzīvotājus par viedo automobiļu sistēmām; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis, Komisiju un automašīnu ražošanas nozares pārstāvjus, kā arī izplatītājus un autoskolas organizēt izpratnes veidošanas kampaņas un tajās sniegt īsu, skaidru un saprotamu informāciju, lai tā sasniegtu iespējami lielāku auditoriju un informētu iedzīvotājus par viedo automobiļu sistēmām;

| 17. | prasa, lai ieviestos atvieglojumus papildina ar negadījumu novēršanas un ceļu satiksmes drošības apmācības pasākumiem transportlīdzekļu vadītājiem; |
| --- | --- |

17.

prasa, lai ieviestos atvieglojumus papildina ar negadījumu novēršanas un ceļu satiksmes drošības apmācības pasākumiem transportlīdzekļu vadītājiem;

| 18. | uzskata, ka labāka mijiedarbība starp viedajām ierīcēm transportlīdzekļos un infrastruktūrā integrēto aprīkojumu sekmēs ceļu satiksmes drošības palielināšanos; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka labāka mijiedarbība starp viedajām ierīcēm transportlīdzekļos un infrastruktūrā integrēto aprīkojumu sekmēs ceļu satiksmes drošības palielināšanos;

| 19. | ierosina, lai Komisija pievērš īpašu uzmanību dalībvalstīm, kurās viedo sistēmu pieejamība joprojām ir ļoti slikta; |
| --- | --- |

19.

ierosina, lai Komisija pievērš īpašu uzmanību dalībvalstīm, kurās viedo sistēmu pieejamība joprojām ir ļoti slikta;

| 20. | apzinās, ka jauno tehnoloģija ieviešana ir jāīsteno pakāpeniski; |
| --- | --- |

20.

apzinās, ka jauno tehnoloģija ieviešana ir jāīsteno pakāpeniski;

| 21. | uzsver, ka “viedo automobiļu” iniciatīvu nevar pilnībā īstenot, ja to nošķir no “viedo ceļu” iniciatīvas; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka “viedo automobiļu” iniciatīvu nevar pilnībā īstenot, ja to nošķir no “viedo ceļu” iniciatīvas;

| 22. | tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā sākt programmu, lai sagatavotu transporta infrastruktūru kooperatīvo sistēmu integrācijai, kā arī Komisijas sadarbību ar Radiofrekvenču spektra komiteju, piešķirot un saskaņojot ITS spektru kooperatīvajām sistēmām; |
| --- | --- |

22.

tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā sākt programmu, lai sagatavotu transporta infrastruktūru kooperatīvo sistēmu integrācijai, kā arī Komisijas sadarbību ar Radiofrekvenču spektra komiteju, piešķirot un saskaņojot ITS spektru kooperatīvajām sistēmām;

| 23. | uzsver, ka ir vajadzīga konsekventa starpnozaru stratēģija visā ES un ir jāpilnveido politikas pamatnostādnes attiecībā uz automobiļu rūpniecību, telekomunikāciju nozari, avārijas dienestiem, valsts drošumu un drošību, sabiedriskajiem pakalpojumiem un infrastruktūru, pētniecības institūtiem un universitātēm, kurās varētu paredzēt stimulus turpmāku preventīvu drošības lietojumu un tehnoloģiju izstrādei; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir vajadzīga konsekventa starpnozaru stratēģija visā ES un ir jāpilnveido politikas pamatnostādnes attiecībā uz automobiļu rūpniecību, telekomunikāciju nozari, avārijas dienestiem, valsts drošumu un drošību, sabiedriskajiem pakalpojumiem un infrastruktūru, pētniecības institūtiem un universitātēm, kurās varētu paredzēt stimulus turpmāku preventīvu drošības lietojumu un tehnoloģiju izstrādei;

| 24. | prasa, lai iesaistītās personas veido attiecīgu “viedu vidi” uz ceļiem un infrastruktūrā, lai jaunās viedās sistēmas var pareizi darboties un tās var izmantot pilnā mērā, tostarp nodrošina labāku ceļu caurlaides spējas vadību un viedas ceļu uzraudzības sistēmas (reālā laika novērošanas sistēmas); |
| --- | --- |

24.

prasa, lai iesaistītās personas veido attiecīgu “viedu vidi” uz ceļiem un infrastruktūrā, lai jaunās viedās sistēmas var pareizi darboties un tās var izmantot pilnā mērā, tostarp nodrošina labāku ceļu caurlaides spējas vadību un viedas ceļu uzraudzības sistēmas (reālā laika novērošanas sistēmas);

| 25. | prasa, lai transportlīdzekļu ražošanas nozare, izstrādājot jaunus transportlīdzekļus, izmanto tajos jaunākās drošības sistēmas un paredz enerģijas patēriņa un tādu vides rādītāju kā reālās CO2 emisijas un daļiņu emisijas mērierīces un indikatorus; |
| --- | --- |

25.

prasa, lai transportlīdzekļu ražošanas nozare, izstrādājot jaunus transportlīdzekļus, izmanto tajos jaunākās drošības sistēmas un paredz enerģijas patēriņa un tādu vides rādītāju kā reālās CO2 emisijas un daļiņu emisijas mērierīces un indikatorus;

| 26. | atgādina, ka sistēmas, kuru pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), var sekmēt piesārņojošu emisiju samazināšanu, nodrošinot efektīvāku satiksmes vadību un mazāku degvielas patēriņu, kā arī veicinot videi nekaitīgu braukšanu; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka sistēmas, kuru pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST), var sekmēt piesārņojošu emisiju samazināšanu, nodrošinot efektīvāku satiksmes vadību un mazāku degvielas patēriņu, kā arī veicinot videi nekaitīgu braukšanu;

| 27. | aicina Komisiju izstrādāt metodiku, lai mērītu IST izmantošanas ietekmi uz CO2 emisiju apjomu, vai saskaņot un izplatīt jau esošus secinājumus; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju izstrādāt metodiku, lai mērītu IST izmantošanas ietekmi uz CO2 emisiju apjomu, vai saskaņot un izplatīt jau esošus secinājumus;

| 28. | atzīmē, ka pārnēsājamu ierīču sistēmu, kuru pamatā ir IST, izmantošana un pieejamība ir palielinājusies un ka minēto ierīču tirdzniecības apjoms pastāvīgi palielinās; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka pārnēsājamu ierīču sistēmu, kuru pamatā ir IST, izmantošana un pieejamība ir palielinājusies un ka minēto ierīču tirdzniecības apjoms pastāvīgi palielinās;

| 29. | aicina ieinteresētās personas izstrādāt pasākumus, lai nodrošinātu šādu ierīču drošu izmantošanu un stiprināšanu transportlīdzeklī, un sekmēt vadītāja iespējas tās efektīvi izmantot; |
| --- | --- |

29.

aicina ieinteresētās personas izstrādāt pasākumus, lai nodrošinātu šādu ierīču drošu izmantošanu un stiprināšanu transportlīdzeklī, un sekmēt vadītāja iespējas tās efektīvi izmantot;

| 30. | atgādina, ka ir pienācīgi jānodrošina datu privātums, un sagaida e-drošības foruma rīcības kodeksa datu privātuma jomā publicēšanu; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka ir pienācīgi jānodrošina datu privātums, un sagaida e-drošības foruma rīcības kodeksa datu privātuma jomā publicēšanu;

| 31. | uzsver, ka Eiropas Telekomunikāciju standartizācijas institūtam ir jādefinē vispārējs standarts eCall pakalpojumu ieviešanai visā Eiropā; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka Eiropas Telekomunikāciju standartizācijas institūtam ir jādefinē vispārējs standarts eCall pakalpojumu ieviešanai visā Eiropā;

| 32. | atzinīgi vērtē sarunas par brīvprātīgu vienošanos par eCall kā standarta sistēmas iekļaušanu visos jaunajos transportlīdzekļos no 2010. gada; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē sarunas par brīvprātīgu vienošanos par eCall kā standarta sistēmas iekļaušanu visos jaunajos transportlīdzekļos no 2010. gada;

| 33. | atzinīgi vērtē sarunas par starptautisku vienošanos par globāliem tehniskiem noteikumiem, kuros būtu jāietver elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas tehniskās specifikācijas, un aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par šajās sarunās panākto un pasākumiem, par kuriem notikusi vienošanās; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē sarunas par starptautisku vienošanos par globāliem tehniskiem noteikumiem, kuros būtu jāietver elektroniskās stabilitātes kontroles sistēmas tehniskās specifikācijas, un aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par šajās sarunās panākto un pasākumiem, par kuriem notikusi vienošanās;

| 34. | sagaida turpmākus ziņojumus par iniciatīvu izveidot drošākus, tīrākus, efektīvākus un viedus transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

34.

sagaida turpmākus ziņojumus par iniciatīvu izveidot drošākus, tīrākus, efektīvākus un viedus transportlīdzekļus;

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 32, 6.2.2007., 200. lpp.

(2)  OV C 43 E, 19.2.2004., 250. lpp.

(3)  OV C 296 E, 6.12.2006., 268. lpp.

(4)  OV C 244 E, 18.10.2007., 220. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0345.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0469.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0007.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/49

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsMjanma

P6_TA(2008)0312

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par apcietinājuma saglabāšanu politieslodzītajiem Mjanmā

2009/C 286 E/12

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu, jo īpaši 2008. gada 24. aprīļa (1) un 2007. gada 27. septembra (2) rezolūcijas;

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. aprīļa secinājumus par Birmu/Mjanmu, ko pieņēma Luksemburgas Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome un Padomes 2006. gada 27. aprīļa kopējo nostāju 2006/318/CFSP par ierobežojošu pasākumu atjaunošanu pret Mjanmu (3),

ņemot vērā ANO Īpašā referenta par cilvēktiesībām Mjanmā Tomás Ojea Quintana2008. gada 3. jūnija ziņojumu par ANO Cilvēktiesību Padomes rezolūciju S-5/1 un 6/33 īstenošanu,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Nacionālās demokrātijas līgas ģenerālsekretāre Aung San Suu Kyi trīspadsmit no pēdējiem astoņpadsmit gadiem ir pavadījusi kā politieslodzītā mājas apcietinājumā, un tā kā vēl 1900 cilvēki ir ieslodzīti necilvēcīgos apstākļos par to vien, ka viņi pauda vēlēšanos, lai Mjanma būtu demokrātiska un par protestēšanu pret konstitucionālo referendumu, un tā kā joprojām nav skaidrs kas notika ar daudziem mūku vadīto protestu dalībniekiem 2007. gada septembrī, kuri ir bez vēsts pazuduši; |
| --- | --- |

A.

tā kā Nacionālās demokrātijas līgas ģenerālsekretāre Aung San Suu Kyi trīspadsmit no pēdējiem astoņpadsmit gadiem ir pavadījusi kā politieslodzītā mājas apcietinājumā, un tā kā vēl 1900 cilvēki ir ieslodzīti necilvēcīgos apstākļos par to vien, ka viņi pauda vēlēšanos, lai Mjanma būtu demokrātiska un par protestēšanu pret konstitucionālo referendumu, un tā kā joprojām nav skaidrs kas notika ar daudziem mūku vadīto protestu dalībniekiem 2007. gada septembrī, kuri ir bez vēsts pazuduši;

| B. | tā kā pagarinot Aung San Suu Kyi mājas apcietinājumu hunta pārkāpj pati savu likumu (1975. gada valsts aizsardzības likums), kurā noteikts, ka bez apsūdzības vai tiesas nevienu nevar paturēt apcietinājumā ilgāk par pieciem gadiem un tā kā režīms turpina pretoties starptautiskajam spiedienam, kas pieprasa politieslodzīto atbrīvošanu, kuri tiek nelikumīgi turēti Mjanmas cietumos; |
| --- | --- |

B.

tā kā pagarinot Aung San Suu Kyi mājas apcietinājumu hunta pārkāpj pati savu likumu (1975. gada valsts aizsardzības likums), kurā noteikts, ka bez apsūdzības vai tiesas nevienu nevar paturēt apcietinājumā ilgāk par pieciem gadiem un tā kā režīms turpina pretoties starptautiskajam spiedienam, kas pieprasa politieslodzīto atbrīvošanu, kuri tiek nelikumīgi turēti Mjanmas cietumos;

| C. | tā kā neraugoties uz ANO ģenerālsekretāra aicinājumu atbrīvot ieslodzītos, 2008. gada 10. jūnijā Mjanmas režīms apcietināja vēl 16 cilvēkus, kas bija ciklona Nagris upuri, kuru noziegums bija tas, ka viņi aizgāja uz ANO Attīstības programmas biroju un lūdza humāno palīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā neraugoties uz ANO ģenerālsekretāra aicinājumu atbrīvot ieslodzītos, 2008. gada 10. jūnijā Mjanmas režīms apcietināja vēl 16 cilvēkus, kas bija ciklona Nagris upuri, kuru noziegums bija tas, ka viņi aizgāja uz ANO Attīstības programmas biroju un lūdza humāno palīdzību;

| D. | D tā kā 2008. gada 11. jūnijā Mjanmas militārās huntas oficiālās avīzes, tostarp režīma galvenais rupors — “Mjanmas Jaunā gaisma” aicināja uz Aung San Suu Kyi publisku pēršanu, un tā kā militārā hunta ir atteikusies skaidri noraidīt šo pretīgo priekšlikumu; |
| --- | --- |

D.

D tā kā 2008. gada 11. jūnijā Mjanmas militārās huntas oficiālās avīzes, tostarp režīma galvenais rupors — “Mjanmas Jaunā gaisma” aicināja uz Aung San Suu Kyi publisku pēršanu, un tā kā militārā hunta ir atteikusies skaidri noraidīt šo pretīgo priekšlikumu;

| E. | tā kā 2008. gada 3. maijā agri no rīta, kad ciklons Nagris skāra Insein cietumu Rangūnā, kareivji un policija atklāja uguni uz ieslodzītajiem, nelikumīgi un bezjēdzīgi nogalinot aptuveni 36 cilvēkus un ievainojot vēl 70, pēc tam, kad ieslodzīto vidū izcēlās panika dūmu dēļ; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gada 3. maijā agri no rīta, kad ciklons Nagris skāra Insein cietumu Rangūnā, kareivji un policija atklāja uguni uz ieslodzītajiem, nelikumīgi un bezjēdzīgi nogalinot aptuveni 36 cilvēkus un ievainojot vēl 70, pēc tam, kad ieslodzīto vidū izcēlās panika dūmu dēļ;

| F. | tā kā ANO eksperts par cilvēktiesībām Mjanmā ir pieprasījis lai valdošā hunta izmeklētu ziņojumus par to, ka tās kareivji nošāva vairākus ieslodzītos ciklona Nagris laikā, un tā kā režīms ir atteicies sankcionēt jebkādu šādu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO eksperts par cilvēktiesībām Mjanmā ir pieprasījis lai valdošā hunta izmeklētu ziņojumus par to, ka tās kareivji nošāva vairākus ieslodzītos ciklona Nagris laikā, un tā kā režīms ir atteicies sankcionēt jebkādu šādu izmeklēšanu;

| G. | tā kā cilvēktiesību aizsardzības grupas ziņo, ka kopš 2008. gada 20. maija Mjanmas varasiestādes pastiprināti cenšas izdzīt izdzīvojušos no pagaidu patversmēm, piemērām, skolām un klosteriem un piespiež viņus iet atpakaļ uz savām mājām, pat ja tādu vairs nav, |
| --- | --- |

G.

tā kā cilvēktiesību aizsardzības grupas ziņo, ka kopš 2008. gada 20. maija Mjanmas varasiestādes pastiprināti cenšas izdzīt izdzīvojušos no pagaidu patversmēm, piemērām, skolām un klosteriem un piespiež viņus iet atpakaļ uz savām mājām, pat ja tādu vairs nav,

| 1. | asi nosoda Mjanmas varasiestāžu lēmumu pagarināt Aung San Suu Kyi mājas arestu; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda Mjanmas varasiestāžu lēmumu pagarināt Aung San Suu Kyi mājas arestu;

| 2. | pauž nožēlu arī par to, ka tika apcietināti politisko aktīvistu grupas locekļi, kas pieprasīja Aung San Suu Kyi atbrīvošanu un mudina Mjanmas varas iestādes atbrīvot visus politieslodzītos bez turpmākas kavēšanās; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu arī par to, ka tika apcietināti politisko aktīvistu grupas locekļi, kas pieprasīja Aung San Suu Kyi atbrīvošanu un mudina Mjanmas varas iestādes atbrīvot visus politieslodzītos bez turpmākas kavēšanās;

| 3. | nosoda Aung San Suu Kyi iespējamo pēršanu kā noziegumu pret cilvēci; |
| --- | --- |

3.

nosoda Aung San Suu Kyi iespējamo pēršanu kā noziegumu pret cilvēci;

| 4. | aicina ANO aizgādībā veikt tiesas izmeklēšanu par ziņojumiem, ka Mjanmas armija pēc ciklona Nagris noslepkavoja politieslodzītos; |
| --- | --- |

4.

aicina ANO aizgādībā veikt tiesas izmeklēšanu par ziņojumiem, ka Mjanmas armija pēc ciklona Nagris noslepkavoja politieslodzītos;

| 5. | nosoda to, ka Mjanmas varas iestādes joprojām tur apcietinājumā ciklona Nagris upurus, kuri centās meklēt palīdzību pie starptautiskām palīdzības organizācijām Mjanmā; |
| --- | --- |

5.

nosoda to, ka Mjanmas varas iestādes joprojām tur apcietinājumā ciklona Nagris upurus, kuri centās meklēt palīdzību pie starptautiskām palīdzības organizācijām Mjanmā;

| 6. | uzskata — ir nožēlojami, ka Mjanmas hunta veica referendumu par konstitūciju tikai dažas dienas pēc tam, kad valsti skāra iznīcinošais ciklons, un noraida šī referenduma rezultātus kā pilnīgi neuzticamus; |
| --- | --- |

6.

uzskata — ir nožēlojami, ka Mjanmas hunta veica referendumu par konstitūciju tikai dažas dienas pēc tam, kad valsti skāra iznīcinošais ciklons, un noraida šī referenduma rezultātus kā pilnīgi neuzticamus;

| 7. | aicina Mjanmas varas iestādes atcelt visus ierobežojumus miermīlīgām politiskām aktivitātēm valstī un virzīties uz integrējošu nacionālā izlīguma procesu, un demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību pilnīgas ievērošanas atjaunošanu; |
| --- | --- |

7.

aicina Mjanmas varas iestādes atcelt visus ierobežojumus miermīlīgām politiskām aktivitātēm valstī un virzīties uz integrējošu nacionālā izlīguma procesu, un demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību pilnīgas ievērošanas atjaunošanu;

| 8. | prasa režīmam sniegt informāciju par cilvēkiem, kuri joprojām nav atrodami pēc 2007. gada septembra budistu mūku un demokrātijas aktīvistu protestu apspiešanas; |
| --- | --- |

8.

prasa režīmam sniegt informāciju par cilvēkiem, kuri joprojām nav atrodami pēc 2007. gada septembra budistu mūku un demokrātijas aktīvistu protestu apspiešanas;

| 9. | lūdz Mjanmas militāro valdību paturēt spēkā līgumu ar ANO ģenerālsekretāru, saskaņā ar kuru starptautiskie humānās palīdzības darbinieki un palīdzības nodrošinājums netraucēti varētu sasniegt tās teritorijas, kuras ciklons Nargis skāra visvairāk, kā arī pilnībā sadarboties ar starptautisko sabiedrību, novērtējot nepieciešamās palīdzības apjomus; prasa Mjanmas varas iestādēm izbeigt iejaukšanos palīdzības piegādes procesā un pilnībā sadarboties ar humānās palīdzības organizācijām; |
| --- | --- |

9.

lūdz Mjanmas militāro valdību paturēt spēkā līgumu ar ANO ģenerālsekretāru, saskaņā ar kuru starptautiskie humānās palīdzības darbinieki un palīdzības nodrošinājums netraucēti varētu sasniegt tās teritorijas, kuras ciklons Nargis skāra visvairāk, kā arī pilnībā sadarboties ar starptautisko sabiedrību, novērtējot nepieciešamās palīdzības apjomus; prasa Mjanmas varas iestādēm izbeigt iejaukšanos palīdzības piegādes procesā un pilnībā sadarboties ar humānās palīdzības organizācijām;

| 10. | atkārtoti aicina Mjanmas varas iestādes iesaistīties dialogā ar visām sabiedrības grupām Mjanmā, lai panāktu patiesu nacionālo izlīgumu, demokratizāciju un pilnīgu cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti aicina Mjanmas varas iestādes iesaistīties dialogā ar visām sabiedrības grupām Mjanmā, lai panāktu patiesu nacionālo izlīgumu, demokratizāciju un pilnīgu cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu;

| 11. | atzinīgi vērtē ANO Īpašā referenta pēdējo ziņojumu, kurā sniegtas nozīmīgas liecības par pastāvīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem valstī; ar bažām atzīmē ziņojuma noslēgumu, kurā teikts, ka Mjanmā kopš 2008. gada 26. marta nav panākti nekādai uzlabojumi cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē ANO Īpašā referenta pēdējo ziņojumu, kurā sniegtas nozīmīgas liecības par pastāvīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem valstī; ar bažām atzīmē ziņojuma noslēgumu, kurā teikts, ka Mjanmā kopš 2008. gada 26. marta nav panākti nekādai uzlabojumi cilvēktiesību jomā;

| 12. | mudina Mjanmas varas iestādes iesaistīties ciešā dialogā ar ANO Īpašo referentu un atļaut viņam apmeklēt Mjanmu; |
| --- | --- |

12.

mudina Mjanmas varas iestādes iesaistīties ciešā dialogā ar ANO Īpašo referentu un atļaut viņam apmeklēt Mjanmu;

| 13. | aicina Dienvidaustrumāzijas asociācijas valstis (ASEAN) valstis, kurām ar Mjanmu ir ciešas ekonomiskās un politiskās attiecības izdarīt nopietnu spiedienu uz Mjanmas varas iestādēm, lai valstī īstenotu demokrātiskas pārmaiņas; |
| --- | --- |

13.

aicina Dienvidaustrumāzijas asociācijas valstis (ASEAN) valstis, kurām ar Mjanmu ir ciešas ekonomiskās un politiskās attiecības izdarīt nopietnu spiedienu uz Mjanmas varas iestādēm, lai valstī īstenotu demokrātiskas pārmaiņas;

| 14. | uzskata, ka ES skaidri noteiktās un mērķtiecīgās sankcijas pret Mjanmas huntu, lai arī paplašinātas pēc 2007. gada septembra notikumiem, iekļaujot arī citas ekonomikas jomas, joprojām ietekmē režīmu nepilnīgi, tādējādi nesasniedzot iecerētos mērķus; tāpēc atkārto savu aicinājumu Padomei veikt turpmākus pasākumus, lai efektīvi bloķētu huntas pieeju ES finanšu sistēmai; aicina Padomi un dalībvalstis cieši uzraudzīt mērķtiecīgās sankcijas un nodrošināt to efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ES skaidri noteiktās un mērķtiecīgās sankcijas pret Mjanmas huntu, lai arī paplašinātas pēc 2007. gada septembra notikumiem, iekļaujot arī citas ekonomikas jomas, joprojām ietekmē režīmu nepilnīgi, tādējādi nesasniedzot iecerētos mērķus; tāpēc atkārto savu aicinājumu Padomei veikt turpmākus pasākumus, lai efektīvi bloķētu huntas pieeju ES finanšu sistēmai; aicina Padomi un dalībvalstis cieši uzraudzīt mērķtiecīgās sankcijas un nodrošināt to efektīvu īstenošanu;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam sūtnim Mjanmā, Mjanmas Valsts miera un attīstības padomei, ASEAN un Āzijas un Eiropas sanāksmes dalībvalstu valdībām, ASEAN Parlamentu augstākā līmeņa sadarbības grupai Mjanmas jautājumos, Aung San Suu Kyi, Nacionālajai demokrātijas līgai (NLD), ANO Ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO Cilvēktiesību komitejas Īpašajam referentam par Mjanmu. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam sūtnim Mjanmā, Mjanmas Valsts miera un attīstības padomei, ASEAN un Āzijas un Eiropas sanāksmes dalībvalstu valdībām, ASEAN Parlamentu augstākā līmeņa sadarbības grupai Mjanmas jautājumos, Aung San Suu Kyi, Nacionālajai demokrātijas līgai (NLD), ANO Ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO Cilvēktiesību komitejas Īpašajam referentam par Mjanmu.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0178.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0420.

(3)  OV L 116, 29.4.2006., 77. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/52

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsCiviliedzīvotāju nogalināšanas biežie gadījumi Somālijā

P6_TA(2008)0313

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par civiliedzīvotāju nogalināšanas biežajiem gadī jumiem Somālijā

2009/C 286 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību pārkāpumiem Somālijā,

ņemot vērā ES Padomes prezidentvalsts paziņojumus par nesen noslēgto Džibutijas miera līgumu,

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-Mūna ziņojumus, kuros izteiktas bažas par joprojām pastāvošo humanitāro katastrofu Somālijā,

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) iniciatīvas un paziņojumus par situāciju Somālijā,

ņemot vērā valsts izlīguma plānu, kas ieteikts ANO Drošības padomes rezolūcijā Nr. 1744 (2007), kuru pieņēma 2007. gada 20. februārī — pēc Etiopijas uzvaras pār Islāma tiesu savienību,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | nobažījies par ieilgušo pilsoņu karu Somālijā un tā ietekmi uz miera un izlīguma procesu valstī, kā arī drošību un stabilitāti visā Āfrikas ragā; |
| --- | --- |

A.

nobažījies par ieilgušo pilsoņu karu Somālijā un tā ietekmi uz miera un izlīguma procesu valstī, kā arī drošību un stabilitāti visā Āfrikas ragā;

| B. | tā kā pēdējo dienu laikā apmēram 100 cilvēki ir nogalināti un tūkstošiem cilvēku ir atstājuši savas mājas Somālijas galvaspilsētā Mogadišā, jo ir notikušas jaunas sadursmes starp Federālās pagaidu valdības (TFG) spēkiem un nemierniekiem pēc tam, kad daži islāma līderi noraidīja ANO vadībā sagatavoto vienošanos par uguns pārtraukšanu uz trim mēnešiem, kuru Džibutijā parakstīja TFG un Somālijas atbrīvošanas apvienība (ARS); |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo dienu laikā apmēram 100 cilvēki ir nogalināti un tūkstošiem cilvēku ir atstājuši savas mājas Somālijas galvaspilsētā Mogadišā, jo ir notikušas jaunas sadursmes starp Federālās pagaidu valdības (TFG) spēkiem un nemierniekiem pēc tam, kad daži islāma līderi noraidīja ANO vadībā sagatavoto vienošanos par uguns pārtraukšanu uz trim mēnešiem, kuru Džibutijā parakstīja TFG un Somālijas atbrīvošanas apvienība (ARS);

| C. | tā kā Somālijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, jo īpaši plašsaziņas līdzekļi, ir kļuvuši par uzbrukumu un slepkavību mērķiem un paužot nožēlu par to, ka ir brutāli noslepkavots Nacionālās Somālijas žurnālistu apvienības priekšsēdētājs Nasteh Dahir Farah, kuru bruņoti noziedznieki nošāva sestdien, 2008. gada 7. jūnijāKismayu — pilsētā Somālijas dienvidos; |
| --- | --- |

C.

tā kā Somālijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, jo īpaši plašsaziņas līdzekļi, ir kļuvuši par uzbrukumu un slepkavību mērķiem un paužot nožēlu par to, ka ir brutāli noslepkavots Nacionālās Somālijas žurnālistu apvienības priekšsēdētājs Nasteh Dahir Farah, kuru bruņoti noziedznieki nošāva sestdien, 2008. gada 7. jūnijāKismayu — pilsētā Somālijas dienvidos;

| D. | tā kā kopš 2008. gada sākuma ir nogalināti 15 humānās palīdzības organizāciju darbinieki, tostarp ievērojams Somālijas humānās palīdzības darbinieks, vietējās Sieviešu un bērnu aprūpes palīdzības aģentūras vadītājs, kuru valsts galvaspilsētā Mogadišā nogalināja nenoskaidroti bruņoti noziedznieki; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2008. gada sākuma ir nogalināti 15 humānās palīdzības organizāciju darbinieki, tostarp ievērojams Somālijas humānās palīdzības darbinieks, vietējās Sieviešu un bērnu aprūpes palīdzības aģentūras vadītājs, kuru valsts galvaspilsētā Mogadišā nogalināja nenoskaidroti bruņoti noziedznieki;

| E. | tā kā ANO ģenerālsekretārs ir paudis bažas par to, ka aizvien vairāk bērnu tiek iesaukti armijā, jo īpaši Mogadišā, kā arī par bērnu plašo izmantošanu gandrīz visos karojošajos spēkos Somālijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO ģenerālsekretārs ir paudis bažas par to, ka aizvien vairāk bērnu tiek iesaukti armijā, jo īpaši Mogadišā, kā arī par bērnu plašo izmantošanu gandrīz visos karojošajos spēkos Somālijā;

| F. | tā kā Somālijā vēl joprojām ir plaši izplatīti visu konfliktā iesaistīto pušu veikti cilvēktiesību un starptautisko tiesību aktu cilvēktiesību jomā pārkāpumi, proti, spīdzināšana un cita veida slikta izturēšanās, izvarošana, notiesāšana uz nāvi bez tiesas, patvaļīga apcietināšana un uzbrukumi civiliedzīvotājiem un civilajai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Somālijā vēl joprojām ir plaši izplatīti visu konfliktā iesaistīto pušu veikti cilvēktiesību un starptautisko tiesību aktu cilvēktiesību jomā pārkāpumi, proti, spīdzināšana un cita veida slikta izturēšanās, izvarošana, notiesāšana uz nāvi bez tiesas, patvaļīga apcietināšana un uzbrukumi civiliedzīvotājiem un civilajai infrastruktūrai;

| G. | tā kā nepārtrauktais konflikts un politiskā nestabilitāte Somālijā ir izraisījusi pirātisma un bruņotas laupīšanas aktu pieaugumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā nepārtrauktais konflikts un politiskā nestabilitāte Somālijā ir izraisījusi pirātisma un bruņotas laupīšanas aktu pieaugumu;

| H. | tā kā kopš 2007. gada februāra apmēram 856 970 somāliešu ir pametuši Mogadišu, lai izvairītos no kaujām, un 2,6 miljoniem somāliešu, t. i., apmēram, 35 % iedzīvotāju, ir nepieciešama humānā palīdzība, turklāt līdz šī gada beigām šis skaitlis var pieaugt līdz 3,5 miljoniem; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš 2007. gada februāra apmēram 856 970 somāliešu ir pametuši Mogadišu, lai izvairītos no kaujām, un 2,6 miljoniem somāliešu, t. i., apmēram, 35 % iedzīvotāju, ir nepieciešama humānā palīdzība, turklāt līdz šī gada beigām šis skaitlis var pieaugt līdz 3,5 miljoniem;

| I. | tā kā ANO ģenerālsekretārs mudināja Etiopijas bruņotos spēkus atturēties no nekontrolētiem uzbrukumiem civilpersonām un civilajiem objektiem, tostarp arī skolām un slimnīcām, un aicināja Etiopijas iestādes izpētīt ziņojumus par nopietnajiem vardarbības aktiem, ko bruņotie spēki ir vērsuši pret bērniem, |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO ģenerālsekretārs mudināja Etiopijas bruņotos spēkus atturēties no nekontrolētiem uzbrukumiem civilpersonām un civilajiem objektiem, tostarp arī skolām un slimnīcām, un aicināja Etiopijas iestādes izpētīt ziņojumus par nopietnajiem vardarbības aktiem, ko bruņotie spēki ir vērsuši pret bērniem,

| 1. | stingri nosoda vēl joprojām notiekošās kaujas, mērķtiecīgās slepkavības un citus nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus, kurus ir paveikušas visas konfliktā iesaistītās puses, tādējādi izraisot daudzu Somālijas civiliedzīvotāju nāvi un humanitāru katastrofu; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda vēl joprojām notiekošās kaujas, mērķtiecīgās slepkavības un citus nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus, kurus ir paveikušas visas konfliktā iesaistītās puses, tādējādi izraisot daudzu Somālijas civiliedzīvotāju nāvi un humanitāru katastrofu;

| 2. | aicina visas konfliktā iesaistītās puses nekavējoties pārtraukt visus starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumus, pārtraukt pret civiliedzīvotājiem vērstos uzbrukumus, neizteikt nogalināšanas draudus, pārtraukt izvarošanu, nelikumīgus arestus, cilvēku nolaupīšanu, iebaidīšanu un civiliedzīvotāju aplaupīšanu un pilnībā ievērot Ženēvas Konvenciju kopējo 3. pantu; |
| --- | --- |

2.

aicina visas konfliktā iesaistītās puses nekavējoties pārtraukt visus starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumus, pārtraukt pret civiliedzīvotājiem vērstos uzbrukumus, neizteikt nogalināšanas draudus, pārtraukt izvarošanu, nelikumīgus arestus, cilvēku nolaupīšanu, iebaidīšanu un civiliedzīvotāju aplaupīšanu un pilnībā ievērot Ženēvas Konvenciju kopējo 3. pantu;

| 3. | aicina atbrīvot nevalstiskās organizācijas “Cooperazione Italiana Nord Sud”(CINS) divus itāļu darbiniekus un vienu somāliešu darbinieku — Jolanda Occhipinti, Giuliano Paganini un Abdirahaman Yussuf Harale —, kurus nolaupīja 2008. gada 21. maijā apmēram 60 km attālumā no Mogadišas un par kuriem ir pieprasīta izpirkšanas maksa 1 000 000 ASV dolāru apmērā; |
| --- | --- |

3.

aicina atbrīvot nevalstiskās organizācijas “Cooperazione Italiana Nord Sud”(CINS) divus itāļu darbiniekus un vienu somāliešu darbinieku — Jolanda Occhipinti, Giuliano Paganini un Abdirahaman Yussuf Harale —, kurus nolaupīja 2008. gada 21. maijā apmēram 60 km attālumā no Mogadišas un par kuriem ir pieprasīta izpirkšanas maksa 1 000 000 ASV dolāru apmērā;

| 4. | aicina izpētīt visus cilvēktiesību pārkāpumu gadījumus, jo īpaši bērnu tiesību nopietnos pārkāpumus; mudina TFG atbrīvot no apcietinājuma bērnus un kontrolēt kājnieku ieroču izplatīšanu; |
| --- | --- |

4.

aicina izpētīt visus cilvēktiesību pārkāpumu gadījumus, jo īpaši bērnu tiesību nopietnos pārkāpumus; mudina TFG atbrīvot no apcietinājuma bērnus un kontrolēt kājnieku ieroču izplatīšanu;

| 5. | mudina visas konfliktā iesaistītās puses veikt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu netraucētu humānās palīdzības sniegšanu konflikta skartajiem iedzīvotājiem valstī un veikt efektīvus pasākumus, lai garantētu vietējo un starptautisko humānās palīdzības organizācijas darbinieku drošību; |
| --- | --- |

5.

mudina visas konfliktā iesaistītās puses veikt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu netraucētu humānās palīdzības sniegšanu konflikta skartajiem iedzīvotājiem valstī un veikt efektīvus pasākumus, lai garantētu vietējo un starptautisko humānās palīdzības organizācijas darbinieku drošību;

| 6. | atzinīgi vērtē TFG un ARS miera līgumu, ko panāca 2008. gada 9. jūnijā Džibutijā notikušajās Somālijas pārstāvju sarunās, kuras atbalstīja ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis Ahmedou Ould-Abdallah, Āfrikas Savienība un citas reģionālās organizācijas un starptautiskie partneri; mudina TFG iesaistīties patiesā izlīguma procesā, kurš aptvertu visas konfliktā iesaistītās puses valstī, lai ar tā palīdzību radītu nosacījumus mieram, drošībai un stabilitātei; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē TFG un ARS miera līgumu, ko panāca 2008. gada 9. jūnijā Džibutijā notikušajās Somālijas pārstāvju sarunās, kuras atbalstīja ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis Ahmedou Ould-Abdallah, Āfrikas Savienība un citas reģionālās organizācijas un starptautiskie partneri; mudina TFG iesaistīties patiesā izlīguma procesā, kurš aptvertu visas konfliktā iesaistītās puses valstī, lai ar tā palīdzību radītu nosacījumus mieram, drošībai un stabilitātei;

| 7. | aicina stiprināt pilsoniskās sabiedrības, jo īpaši sieviešu un bērnu, lomu valsts izlīguma procesā; |
| --- | --- |

7.

aicina stiprināt pilsoniskās sabiedrības, jo īpaši sieviešu un bērnu, lomu valsts izlīguma procesā;

| 8. | aicina TFG sadarbībā ar ANO un ĀS izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai novērstu, pārtrauktu un izskaustu pirātisma un bruņotas laupīšanas aktus, kuru veic no Somālijas piekrastes un kuri jo īpaši ir vērsti pret kuģiem, kas pārvadā humāno palīdzību; |
| --- | --- |

8.

aicina TFG sadarbībā ar ANO un ĀS izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai novērstu, pārtrauktu un izskaustu pirātisma un bruņotas laupīšanas aktus, kuru veic no Somālijas piekrastes un kuri jo īpaši ir vērsti pret kuģiem, kas pārvadā humāno palīdzību;

| 9. | aicina ES mudināt Kenijas valdību sniegt Somālijas bēgļiem patvērumu un ievērot viņu tiesības saņemt palīdzību, un aicina Kenijas valdību nodrošināt, ka humānās palīdzības organizācijas var netraucēti nokļūt Somālijā caur El Wak robežšķērsošanas punktu; |
| --- | --- |

9.

aicina ES mudināt Kenijas valdību sniegt Somālijas bēgļiem patvērumu un ievērot viņu tiesības saņemt palīdzību, un aicina Kenijas valdību nodrošināt, ka humānās palīdzības organizācijas var netraucēti nokļūt Somālijā caur El Wak robežšķērsošanas punktu;

| 10. | aicina visus palīdzības sniedzējus, jo īpaši ES, palielināt humānās palīdzības apjomu iekšzemē pārvietotajām personām un garantēt efektīvu attīstības palīdzības sniegšanu Somālijas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

10.

aicina visus palīdzības sniedzējus, jo īpaši ES, palielināt humānās palīdzības apjomu iekšzemē pārvietotajām personām un garantēt efektīvu attīstības palīdzības sniegšanu Somālijas iedzīvotājiem;

| 11. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES palīdzība netiek izmantota nepiemērotā veidā, lai atjaunotu to karavadoņu varu, kuri ir integrējušies pagaidu federālajās iestādēs, un nepieciešamības gadījumā veikt pasākumus, lai labotu situāciju, ja tas jau ir noticis; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ES palīdzība netiek izmantota nepiemērotā veidā, lai atjaunotu to karavadoņu varu, kuri ir integrējušies pagaidu federālajās iestādēs, un nepieciešamības gadījumā veikt pasākumus, lai labotu situāciju, ja tas jau ir noticis;

| 12. | aicina ANO Drošības padomi stiprināt ANO ieroču embargo, kas uzlikts Somālijai, un veikt vēl apņēmīgākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka reģiona valstis pilnībā ievēro šo embargo; aicina ANO Drošības padomi veikt izmeklēšanas un ieviest mērķtiecīgas sankcijas pret visām personām, kas apsūdzētas kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci veikšanā Somālijā, paredzot iespēju nodot attiecīgās lietas Starptautiskajai Krimināltiesai; |
| --- | --- |

12.

aicina ANO Drošības padomi stiprināt ANO ieroču embargo, kas uzlikts Somālijai, un veikt vēl apņēmīgākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka reģiona valstis pilnībā ievēro šo embargo; aicina ANO Drošības padomi veikt izmeklēšanas un ieviest mērķtiecīgas sankcijas pret visām personām, kas apsūdzētas kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci veikšanā Somālijā, paredzot iespēju nodot attiecīgās lietas Starptautiskajai Krimināltiesai;

| 13. | atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes rezolūciju 1814 (2008), kuru vienprātīgi pieņēma 2008. gada 15. maijā un kurā izteikts aicinājums valstī izvietot ANO miera uzturēšanas spēkus 28 500 karavīru sastāvā, līdz politiskā situācija un drošības apstākļi uz vietas uzlabosies; atzīmē, ka ieteiktie ANO spēki aizvietotu nelielo ĀS miera uzturētāju kontingentu, kurš Somālijā izvietots kopš 2007. gada marta; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes rezolūciju 1814 (2008), kuru vienprātīgi pieņēma 2008. gada 15. maijā un kurā izteikts aicinājums valstī izvietot ANO miera uzturēšanas spēkus 28 500 karavīru sastāvā, līdz politiskā situācija un drošības apstākļi uz vietas uzlabosies; atzīmē, ka ieteiktie ANO spēki aizvietotu nelielo ĀS miera uzturētāju kontingentu, kurš Somālijā izvietots kopš 2007. gada marta;

| 14. | neatlaidīgi mudina ĀS misijai Somālijā (AMISOM) un jebkurai turpmākai ANO miera uzturēšanas misijai piešķirt pilnvaras aizstāvēt civiliedzīvotājus, tostarp sievietes, bērnus un iekšzemē pārvietotās personas, un to mandātā iekļaut noteiktu cilvēktiesību dimensiju, paredzot iespēju uzraudzīt un izmeklēt cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī ziņot par tiem; |
| --- | --- |

14.

neatlaidīgi mudina ĀS misijai Somālijā (AMISOM) un jebkurai turpmākai ANO miera uzturēšanas misijai piešķirt pilnvaras aizstāvēt civiliedzīvotājus, tostarp sievietes, bērnus un iekšzemē pārvietotās personas, un to mandātā iekļaut noteiktu cilvēktiesību dimensiju, paredzot iespēju uzraudzīt un izmeklēt cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī ziņot par tiem;

| 15. | atkārtoti pauž atbalstu ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja Ahmedou Ould-Abdallah centieniem koordinēt starptautiskās kopienas darbības un veicināt politisko dialogu starp Somālijas pārstāvjiem, kā arī stabilizēt situāciju Somālijā ar AMISOM izvietošanas palīdzību; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti pauž atbalstu ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja Ahmedou Ould-Abdallah centieniem koordinēt starptautiskās kopienas darbības un veicināt politisko dialogu starp Somālijas pārstāvjiem, kā arī stabilizēt situāciju Somālijā ar AMISOM izvietošanas palīdzību;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO, ĀS un Starpvaldību attīstības iestādes ģenerālsekretāriem, TFG priekšsēdētājam, Etiopijas valdībai un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO, ĀS un Starpvaldību attīstības iestādes ģenerālsekretāriem, TFG priekšsēdētājam, Etiopijas valdībai un Panāfrikas parlamentam.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/54

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsIrāna

P6_TA(2008)0314

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Irānu

2009/C 286 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas attiecībā uz Irānu, jo īpaši par cilvēktiesību jautājumiem,

ņemot vērā ES prezidentūras 2008. gada 4. jūnija un 2008. gada 10. jūnija paziņojumus par gaidāmo nepilngadīgo likumpārkāpēju nāvessodu izpildi Irānā,

ņemot vērā prezidentūras 2008. gada 13. jūnija deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par nāves soda izpildi Mohammad Hassanzadeh,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas rezolūcijas un it īpaši 2007. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 62/168 par cilvēktiesību situāciju Irānas Islāma Republikā un 2007. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 62/149 par moratoriju nāves soda izpildei,

ņemot vērā ANO Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Konvenciju par bērna tiesībām, kurām visām Irāna ir pievienojusies,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā vispārējā cilvēktiesību situācija Irānā ir pastāvīgi pasliktinājusies kopš 2005. gada, un tā kā 2007. gadā nāves sodu skaits ir gandrīz divkāršojies; |
| --- | --- |

A.

tā kā vispārējā cilvēktiesību situācija Irānā ir pastāvīgi pasliktinājusies kopš 2005. gada, un tā kā 2007. gadā nāves sodu skaits ir gandrīz divkāršojies;

| B. | tā kā Irānā un dažās citās valstīs joprojām izpilda nāves sodus nepilngadīgajiem; tā kā ir zināms, ka salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm Irāna ir izpildījusi visvairāk nāves sodu nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem, un saskaņā ar ziņojumiem vairāk nekā 100 personas gaida sava nāves soda izpildīšanu Irānā par noziegumiem, kurus viņi, iespējams, ir veikuši, kad bija jaunāki par 18 gadiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Irānā un dažās citās valstīs joprojām izpilda nāves sodus nepilngadīgajiem; tā kā ir zināms, ka salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm Irāna ir izpildījusi visvairāk nāves sodu nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem, un saskaņā ar ziņojumiem vairāk nekā 100 personas gaida sava nāves soda izpildīšanu Irānā par noziegumiem, kurus viņi, iespējams, ir veikuši, kad bija jaunāki par 18 gadiem;

| C. | tā kā 2008. gada 10. jūnijā nāvessodu izpildīja nepilngadīgajam likumpārkāpējam Mohammad Hassanzadeh, kurš tā izpildes brīdī nebija sasniedzis 18 gadu vecumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2008. gada 10. jūnijā nāvessodu izpildīja nepilngadīgajam likumpārkāpējam Mohammad Hassanzadeh, kurš tā izpildes brīdī nebija sasniedzis 18 gadu vecumu;

| D. | tā kā vismaz četriem nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem, proti, Behnoud Shojaee, Mohammad Fedaei, Saeed Jazee un Behnam Zaare gaidāma nāves soda izpilde, tomēr Irānas varas iestādes ir pavēlējušas atlikt Behnoud Shojaee un Mohammad Fedaei soda izpildi uz mēnesi; |
| --- | --- |

D.

tā kā vismaz četriem nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem, proti, Behnoud Shojaee, Mohammad Fedaei, Saeed Jazee un Behnam Zaare gaidāma nāves soda izpilde, tomēr Irānas varas iestādes ir pavēlējušas atlikt Behnoud Shojaee un Mohammad Fedaei soda izpildi uz mēnesi;

| E. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāre 2008. gada 10. jūnijā atgādināja Irānas varas iestādēm par starptautiskajās tiesībās noteikto pilnīgo aizliegumu piemērot nāves sodu nepilngadīgiem likumpārkāpējiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāre 2008. gada 10. jūnijā atgādināja Irānas varas iestādēm par starptautiskajās tiesībās noteikto pilnīgo aizliegumu piemērot nāves sodu nepilngadīgiem likumpārkāpējiem;

| F. | tā kā Irānas nepilngadīgo likumpārkāpēju vidū ir personas, kuras apsūdz viendzimuma attiecībās, par kurām Irānā draud nāves sods, |
| --- | --- |

F.

tā kā Irānas nepilngadīgo likumpārkāpēju vidū ir personas, kuras apsūdz viendzimuma attiecībās, par kurām Irānā draud nāves sods,

| 1. | pauž nosodījumu par nāvessoda piemērošanu un izpildi Irānā, īpaši nosoda nāvessoda piespriešanu nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem un mazgadīgajiem un viņu sodīšanu ar nāvi, un mudina Irānas varas iestādes ievērot starptautiski atzītos tiesiskos aktus attiecībā uz nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

1.

pauž nosodījumu par nāvessoda piemērošanu un izpildi Irānā, īpaši nosoda nāvessoda piespriešanu nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem un mazgadīgajiem un viņu sodīšanu ar nāvi, un mudina Irānas varas iestādes ievērot starptautiski atzītos tiesiskos aktus attiecībā uz nepilngadīgajiem;

| 2. | uzsver, ka nāves spriedumi nepilngadīgajām personām ir tiešā pretrunā ar Irānas Islāma Republikas starptautiskajiem pienākumiem un saistībām, īpaši tām, kuras noteiktas Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Konvencijā par bērna tiesībām, kurās skaidri aizliegts izpildīt nāves sodu nepilngadīgajiem vai personām, kuras ir notiesātas par noziegumiem, kuri veikti pirms pilngadības sasniegšanas; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka nāves spriedumi nepilngadīgajām personām ir tiešā pretrunā ar Irānas Islāma Republikas starptautiskajiem pienākumiem un saistībām, īpaši tām, kuras noteiktas Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Konvencijā par bērna tiesībām, kurās skaidri aizliegts izpildīt nāves sodu nepilngadīgajiem vai personām, kuras ir notiesātas par noziegumiem, kuri veikti pirms pilngadības sasniegšanas;

| 3. | visstingrākā iespējamā veidā pauž nosodījumu par nāves soda izpildi Mohammad Hassanzadeh, kurš soda izpildes brīdī nebija sasniedzis 18 gadu vecumu; |
| --- | --- |

3.

visstingrākā iespējamā veidā pauž nosodījumu par nāves soda izpildi Mohammad Hassanzadeh, kurš soda izpildes brīdī nebija sasniedzis 18 gadu vecumu;

| 4. | mudina Irānas varas iestādes apturēt nāves soda izpildi Behnoud Shojaee, Mohammad Fedaei, Saeed Jazee un Behnam Zaare un visiem pārējiem uz nāvi notiesātajiem nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem; |
| --- | --- |

4.

mudina Irānas varas iestādes apturēt nāves soda izpildi Behnoud Shojaee, Mohammad Fedaei, Saeed Jazee un Behnam Zaare un visiem pārējiem uz nāvi notiesātajiem nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem;

| 5. | aicina nesen ievēlētā Majlis (Irānas parlamenta) deputātus vistuvākā laikā veikt atlikto Irānas sodu kodeksa reformu, lai, jo īpaši, atceltu nomētāšanu ar akmeņiem un bērnu — likumpārkāpēju sodīšanu ar nāvi, virzīties uz to, lai noteiktu nāvessoda moratoriju, panākt Irānas tiesību aktu atbilstību starptautiskām saistībām cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

5.

aicina nesen ievēlētā Majlis (Irānas parlamenta) deputātus vistuvākā laikā veikt atlikto Irānas sodu kodeksa reformu, lai, jo īpaši, atceltu nomētāšanu ar akmeņiem un bērnu — likumpārkāpēju sodīšanu ar nāvi, virzīties uz to, lai noteiktu nāvessoda moratoriju, panākt Irānas tiesību aktu atbilstību starptautiskām saistībām cilvēktiesību jomā;

| 6. | aicina Irānā atcelt kriminālsodu par viena dzimuma attiecībām; |
| --- | --- |

6.

aicina Irānā atcelt kriminālsodu par viena dzimuma attiecībām;

| 7. | mudina dalībvalstis apturēt to cilvēku izraidīšanu uz Irānu, kuriem draud nāves sods vai spīdzināšana; |
| --- | --- |

7.

mudina dalībvalstis apturēt to cilvēku izraidīšanu uz Irānu, kuriem draud nāves sods vai spīdzināšana;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei, Irānas Tiesu iestāžu vadītājam un Irānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei, Irānas Tiesu iestāžu vadītājam un Irānas Islāma Republikas valdībai un parlamentam.

---

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijs

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/56

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsEiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra ***I

P6_TA(2008)0263

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu (COM(2007)0861 — C6-0003/2008 — 2007/0291(COD))

2009/C 286 E/15

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0861),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0003/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0245/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0291

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar kuru Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, izdara grozījumus attiecībā uz aģentūras darbības termiņu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 1007/2008.)

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/57

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsApgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0264

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem (kodificēta versija) (COM(2007)0768 — C6-0449/2007 — 2007/0270(COD))

2009/C 286 E/16

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0768),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0449/2007),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0233/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/58

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsDetaļas tipa apstiprinājums apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0265

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par detaļas tipa apstiprinājums apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoros (kodificēta versija) (COM(2007)0840 — C6-0004/2008 — 2007/0284(COD))

2009/C 286 E/17

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0840),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0004/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0235/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/59

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsLauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijas (statiska testēšana) (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0266

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru apgāšanās aizsargkonstrukcijām (statiska testēšana) (kodificēta versija) (COM(2008)0025 — C6-0044/2008 — 2008/0008(COD))

2009/C 286 E/18

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0025),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0044/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0234/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/60

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsAkciju sabiedrību apvienošanās (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0267

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par akciju sabiedrību apvienošanos (kodificēta versija) (COM(2008)0026 — C6-0045/2008 — 2008/0009(COD))

2009/C 286 E/19

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0026),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0045/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0236/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/61

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijDatorprogrammu tiesiskā aizsardzība (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0268

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (kodificēta versija) (COM(2008)0023 — C6-0042/2008 — 2008/0019(COD))

2009/C 286 E/20

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0023) Eiropas Parlamentam un Padomei,

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0042/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0237/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/61

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsIekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēja atzīšana (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0269

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu (kodificēta versija) (COM(2008)0037 — C6-0048/2008 — 2008/0021(COD))

2009/C 286 E/21

(Koplēmuma procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0037) Eiropas Parlamentam un Padomei,

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0048/2008),

ņemot vērā Iestāžu 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0238/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/62

---

17 jūnijs 2008Nodrošinājumi, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē (kodificēta versija) ***I

P6_TA(2008)0270

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (kodificēta versija) (COM(2008)0039 – C6-0050/2008 – 2008/0022(COD))

2009/C 286 E/22

(Koplēmuma procedūra – kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0039),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 2. punkta g) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0050/2008),

ņemot vērā Iestāžu 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0239/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/63

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsVeterinārās pārbaudes Kopienas iekšējā tirdzniecībā (kodificēta versija) *

P6_TA(2008)0271

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā (kodificēta versija) (COM(2008)0099 — C6-0135/2008 — 2008/0037(CNS))

2009/C 286 E/23

(Apspriežu procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0099),

ņemot vērā EK Līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0135/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0243/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo tiesību aktu kodifikāciju, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo tiesību aktu kodifikāciju, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/63

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsVīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecība (kodificēta versija) *

P6_TA(2008)0272

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (kodificēta versija) (COM(2008)0091 — C6-0136/2008 — 2008/0039(CNS))

2009/C 286 E/24

(Apspriežu procedūra — kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0091),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0136/2008),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi oficiālai tiesību aktu tekstu kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 80. un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0242/2008),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šis priekšlikums paredz vienīgi spēkā esošo aktu kodifikāciju, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/64

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsKopienas procedūra, lai nodrošinātu to gāzes un elektrības cenu pārredzamību, kuras noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0273

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas procedūru, lai veicinātu atklātību attiecībā uz gāzes un elektrības cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (pārstrādāta versija) (COM(2007)0735 — C6-0441/2007 — 2007/0253(COD))

2009/C 286 E/25

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0735),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0441/2007),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0217/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem negrozīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem negrozīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/65

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsStatistika par nominālo nozveju atsevišķos apgabalos ārpus Atlantijas okeāna ziemeļu daļas (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0274

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (pārstrādāta versija) (COM(2007)0760 — C6-0443/2007 — 2007/0260(COD))

2009/C 286 E/26

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0760),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C6-0443/2007),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A6-0218/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem negrozīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem negrozīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002, 1. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/66

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsStatistika par nozveju un zvejniecību Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0275

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija) (COM(2007)0762 — C6-0444/2007 — 2007/0264(COD))

2009/C 286 E/27

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0762),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 281. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0444/2007),

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu tekstu strukturētāku pārstrādāšanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A6-0219/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz pastāvošo tiesību aktu negrozīto noteikumu kodifikāciju, priekšlikumā ir iekļauta vienkārši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz pastāvošo tiesību aktu negrozīto noteikumu kodifikāciju, priekšlikumā ir iekļauta vienkārši šo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/67

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsStatistika par nozveju un zvejniecību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0276

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) (COM(2007)0763 — C6-0440/2007 — 2007/0268(COD))

2009/C 286 E/28

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0763),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C6-0440/2007),

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A6-0214/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem negrozīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem negrozīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/68

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsTekstilmateriālu nosaukumi (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0277

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tekstilmateriālu nosaukumiem (pārstrādāta versija) (COM(2007)0870 — C6-0024/2008 — 2008/0005(COD))

2009/C 286 E/29

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0870),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0024/2008),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A6-0215/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi, kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem nemainīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta esošo tekstu tieša kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi, kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem nemainīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta esošo tekstu tieša kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/69

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsBulgārijas un Rumānijas pievienošanās Konvencijai par nodokļu dubultās aplikšanas novēršanu asociēto uzņēmumu peļņas korekcijas gadījumā *

P6_TA(2008)0278

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par ieteikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos 1990. gada 23. jūlija Konvencijai par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju (COM(2007)0839 — C6-0028/2008 — 2007/0283(CNS))

2009/C 286 E/30

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0839),

ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās akta 3. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0028/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0194/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas ieteikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas ieteikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta;

| 3. | aicina Padomi ņemt vērā Parlamenta bažas attiecībā uz nepieciešamību pēc iespējas samazināt nodokļu maksātājiem uzlikto nodokļu slogu, kad tā lems par datumu, ar kuru piemērot 1990. gada 23. jūlija Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu saistībā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi ņemt vērā Parlamenta bažas attiecībā uz nepieciešamību pēc iespējas samazināt nodokļu maksātājiem uzlikto nodokļu slogu, kad tā lems par datumu, ar kuru piemērot 1990. gada 23. jūlija Konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu saistībā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas ieteikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas ieteikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Bulgārijas Republikas, Rumānijas un pārējo dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Bulgārijas Republikas, Rumānijas un pārējo dalībvalstu valdībām.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Lēmuma ieteikums


  3. pants |
| Arbitrāžas konvencija, kas grozīta ar 1999. gada 25. maija protokolu, 1995. gada 21. decembra un 2004. gada 8. decembra konvencijām un šo lēmumu, stājas spēkā
  2007. gada 1. janvārī starp Bulgāriju, Rumāniju un pārējām dalībvalstīm, kurās Arbitrāžas konvencija ir spēkā
  . Tā stājas spēkā starp Bulgāriju, Rumāniju un katru no pārējām dalībvalstīm dienā, kad Arbitrāžas konvencija stājas spēkā attiecīgajā dalībvalstī. | Arbitrāžas konvencija, kas grozīta ar 1999. gada 25. maija protokolu, 1995. gada 21. decembra un 2004. gada 8. decembra konvencijām un šo lēmumu, stājas spēkā
  starp Bulgāriju, Rumāniju un pārējām dalībvalstīm, kurās Arbitrāžas konvencija jau ir spēkā, nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

  . Tā stājas spēkā starp Bulgāriju, Rumāniju un katru no pārējām dalībvalstīm dienā, kad Arbitrāžas konvencija stājas spēkā attiecīgajā dalībvalstī. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Lēmuma ieteikums

3. pants

Arbitrāžas konvencija, kas grozīta ar 1999. gada 25. maija protokolu, 1995. gada 21. decembra un 2004. gada 8. decembra konvencijām un šo lēmumu, stājas spēkā
  2007. gada 1. janvārī starp Bulgāriju, Rumāniju un pārējām dalībvalstīm, kurās Arbitrāžas konvencija ir spēkā
  . Tā stājas spēkā starp Bulgāriju, Rumāniju un katru no pārējām dalībvalstīm dienā, kad Arbitrāžas konvencija stājas spēkā attiecīgajā dalībvalstī.

Arbitrāžas konvencija, kas grozīta ar 1999. gada 25. maija protokolu, 1995. gada 21. decembra un 2004. gada 8. decembra konvencijām un šo lēmumu, stājas spēkā
  starp Bulgāriju, Rumāniju un pārējām dalībvalstīm, kurās Arbitrāžas konvencija jau ir spēkā, nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

  . Tā stājas spēkā starp Bulgāriju, Rumāniju un katru no pārējām dalībvalstīm dienā, kad Arbitrāžas konvencija stājas spēkā attiecīgajā dalībvalstī.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/70

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsNo sodu reģistriem iegūtās informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā *

P6_TA(2008)0279

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes pamatlēmuma priekšlikumu par to, kā organizējama un īstenojama no sodāmības reģistra iegūtas informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm (5968/2008 — C6-0067/2008 — 2005/0267(CNS))

2009/C 286 E/31

(Apspriežu procedūra — jauna apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes tekstu (5968/2008),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0690),

ņemot vērā savu 2007. gada 21. jūnija nostāju (1),

ņemot vērā ES līguma 31. pantu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome vēlreiz ar to ir apspriedusies (C6-0067/2008),

ņemot vērā Reglamenta 93. pantu, 51. pantu un 55. panta 3. punktu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0207/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes tekstu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes tekstu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu;

| 5. | aicina Padomi un Komisiju pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā piešķirt prioritāti jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem, lai grozītu Pamatlēmumu saskaņā ar Deklarāciju Nr. 50 attiecībā uz Protokola par pārejas noteikumiem 10. pantu, kas ir jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi un Komisiju pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā piešķirt prioritāti jebkādiem turpmākiem priekšlikumiem, lai grozītu Pamatlēmumu saskaņā ar Deklarāciju Nr. 50 attiecībā uz Protokola par pārejas noteikumiem 10. pantu, kas ir jāpievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam;

| 6. | pauž apņēmību nākotnē izskatīt jebkādus šādus priekšlikumus steidzamā kārtā saskaņā ar procedūru, kas minēta 5. punktā, un ciešā sadarbībā ar dalībvalstu parlamentiem; |
| --- | --- |

6.

pauž apņēmību nākotnē izskatīt jebkādus šādus priekšlikumus steidzamā kārtā saskaņā ar procedūru, kas minēta 5. punktā, un ciešā sadarbībā ar dalībvalstu parlamentiem;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Padomes pamatlēmuma priekšlikums


  5.a apsvērums (jauns) |
| | (5a) | Tas, ka attiecībā uz vienu un to pašu notiesājošu spriedumu var piemērot dažādus tiesiskos regulējumus, rada situāciju, ka dalībvalstu starpā notiek apmaiņa ar neuzticamu informāciju un attiecībā uz notiesāto personu tiek radīta juridiska nenoteiktība. Lai no šādas situācijas izvairītos, notiesāšanas dalībvalsts jāuzskata par tādu datu īpašnieci, kas attiecas uz notiesājošiem spriedumiem krimināllietās, ar kuriem tās teritorijā notiesāti citu dalībvalstu valstspiederīgie. Tādējādi notiesātās personas izcelsmes dalībvalstij, kurai šos datus nosūtīs, jānodrošina to aktualizēšana, ņemot vērā jebkādas izmaiņas vai dzēšanu, kas notiek notiesāšanas dalībvalstī. Tikai tādi dati, kas tiek aktualizēti šādā veidā, var tikt izmantoti izcelsmes dalībvalstī vai nosūtīti tālāk kādai citai dalībvalstij vai trešai valstij. |

PADOMES IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

(5a)

Grozījums Nr. 2

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9.aa apsvērums (jauns)

| (9aa) | Ja informāciju saņem saskaņā ar 7. panta 2. punkta trešo daļu, valstspiederības dalībvalsts centrālajai iestādei ir jānodrošina, lai atbildēs uz personas pieprasījumu attiecībā uz informāciju par viņas sodāmību būtu iekļauta vispārēja atsauce uz pieprasījuma iesniedzēja datiem sodāmības reģistrā, ieskaitot informāciju, ko nodevusi notiesāšanas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(9aa)

Grozījums Nr. 3

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

10. apsvērums

| (10) | Ar šā pamatlēmuma nosacījumiem iedibina noteikumus par tādu personas datu aizsardzību, ko šā pamatlēmuma īstenošanas rezultātā pārsūta no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti. Esošos vispārējos noteikumus attiecībā uz tādu personas datu aizsardzību, kurus izmanto policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, papildina ar noteikumiem, kas iedibināti ar šo pamatlēmumu. Turklāt uz personas datiem, ko apstrādā, pamatojoties uz šo pamatlēmumu, attiecas Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi. Šajā pamatlēmumā ir ietverti arī 2005. gada 21. novembra Lēmuma par sodāmības reģistros iegūtas informācijas apmaiņu noteikumi, ar ko nosaka ierobežojumus attiecībā uz to, kā lūguma iesniedzēja dalībvalsts drīkst izmantot saņemto informāciju. Šos noteikumus papildina, paredzot īpašus noteikumus gadījumiem, kad personas valstspiederības dalībvalsts nodod tālāk informāciju par sodiem, ko tai sākotnēji sniegusi notiesāšanas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(10)

Ar šā pamatlēmuma nosacījumiem iedibina noteikumus par tādu personas datu aizsardzību, ko šā pamatlēmuma īstenošanas rezultātā pārsūta no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti. Esošos vispārējos noteikumus attiecībā uz tādu personas datu aizsardzību, kurus izmanto policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, papildina ar noteikumiem, kas iedibināti ar šo pamatlēmumu. Turklāt uz personas datiem, ko apstrādā, pamatojoties uz šo pamatlēmumu, attiecas Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi. Šajā pamatlēmumā ir ietverti arī 2005. gada 21. novembra Lēmuma par sodāmības reģistros iegūtas informācijas apmaiņu noteikumi, ar ko nosaka ierobežojumus attiecībā uz to, kā lūguma iesniedzēja dalībvalsts drīkst izmantot saņemto informāciju. Šos noteikumus papildina, paredzot īpašus noteikumus gadījumiem, kad personas valstspiederības dalībvalsts nodod tālāk informāciju par sodiem, ko tai sākotnēji sniegusi notiesāšanas dalībvalsts.

| (10) | Ar šā pamatlēmuma nosacījumiem iedibina noteikumus par tādu personas datu aizsardzību, ko šā pamatlēmuma īstenošanas rezultātā pārsūta no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti. Esošos vispārējos noteikumus attiecībā uz tādu personas datu aizsardzību, kurus izmanto policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, papildina ar noteikumiem, kas iedibināti ar šo pamatlēmumu
  , jo īpaši ar 9. pantā izklāstītajiem pamatprincipiem
  . Turklāt uz personas datiem, ko apstrādā, pamatojoties uz šo pamatlēmumu, attiecas Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi. Šajā pamatlēmumā ir ietverti arī 2005. gada 21. novembra Lēmuma par sodāmības reģistros iegūtas informācijas apmaiņu noteikumi, ar ko nosaka ierobežojumus attiecībā uz to, kā lūguma iesniedzēja dalībvalsts drīkst izmantot saņemto informāciju. Šos noteikumus papildina, paredzot īpašus noteikumus gadījumiem, kad personas valstspiederības dalībvalsts nodod tālāk informāciju par sodiem, ko tai sākotnēji sniegusi notiesāšanas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(10)

Ar šā pamatlēmuma nosacījumiem iedibina noteikumus par tādu personas datu aizsardzību, ko šā pamatlēmuma īstenošanas rezultātā pārsūta no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti. Esošos vispārējos noteikumus attiecībā uz tādu personas datu aizsardzību, kurus izmanto policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, papildina ar noteikumiem, kas iedibināti ar šo pamatlēmumu
  , jo īpaši ar 9. pantā izklāstītajiem pamatprincipiem
  . Turklāt uz personas datiem, ko apstrādā, pamatojoties uz šo pamatlēmumu, attiecas Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi. Šajā pamatlēmumā ir ietverti arī 2005. gada 21. novembra Lēmuma par sodāmības reģistros iegūtas informācijas apmaiņu noteikumi, ar ko nosaka ierobežojumus attiecībā uz to, kā lūguma iesniedzēja dalībvalsts drīkst izmantot saņemto informāciju. Šos noteikumus papildina, paredzot īpašus noteikumus gadījumiem, kad personas valstspiederības dalībvalsts nodod tālāk informāciju par sodiem, ko tai sākotnēji sniegusi notiesāšanas dalībvalsts.

Grozījums Nr. 4

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| (10a) | Šajā saistībā ir īpaši svarīgi pēc iespējas drīzāk pieņemt Pamatlēmumu par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, kas nodrošina pienācīgu datu aizsardzības līmeni un ietver personas datu apstrādi valsts līmenī. |
| --- | --- |

(10a)

Grozījums Nr. 5

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Lai nodrošinātu, ka izraksti no sodāmības reģistra ir viegli saprotami, jāsniedz ziņas par to, ka pastāv notiesājoši spriedumi un no tiem izrietoši aizliegumi, kā arī ziņas par to, kur notiesājošie spriedumi ir pasludināti un reģistrēti. Tādēļ dalībvalstīm ir jāizveido salīdzināmi formāti izrakstiem par sodāmību, kuros jāiekļauj īpaša iedaļa sodāmībai attiecībā uz dzimumnoziegumiem. |
| --- | --- |

(12a)

Grozījums Nr. 6

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

5. panta 2. punkts

2.   Ja jebkādi groza vai svītro informāciju, kas nodota saskaņā ar 4. panta 4. punktu, attiecīgās personas valstspiederības dalībvalsts izdara identiskus grozījumus vai svītrojumus attiecībā uz informāciju, kas saglabāta saskaņā ar 1. punktu
  , lai to varētu nodot tālāk saskaņā ar 7. pantu
  .

2.   Ja jebkādi groza vai svītro informāciju, kas nodota saskaņā ar 4. panta 4. punktu, attiecīgās personas valstspiederības dalībvalsts izdara identiskus grozījumus vai svītrojumus attiecībā uz informāciju, kas saglabāta saskaņā ar 1. punktu.

Grozījums Nr. 7

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

5. panta 3. punkts

3.   
  Tālākai nosūtīšanai atbilstīgi 7. pantam attiecīgās
  personas valstspiederības dalībvalsts var izmantot tikai tādu informāciju, kas atjaunināta saskaņā ar 2. punktu.

3.   
  Attiecīgās
  personas valstspiederības dalībvalsts var izmantot tikai tādu informāciju, kas atjaunināta saskaņā ar 2. punktu.

Grozījums Nr. 8

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

6. panta 1.a punkts (jauns)

1a.
     
  Ja ir pieprasīta informācija no sodāmības reģistra dalībvalstī, kuras valstspiederīgais ir attiecīgā persona, mērķiem, kas nav saistīti ar ierosinātām krimināllietām, dalībvalsts, kura izdarījusi pieprasījumu, precizē iemeslus, kādēļ šāda informācija ir pieprasīta.

Grozījums Nr. 9

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

6. panta 2. punkts

2.   Ja persona lūdz informāciju par tai pasludinātiem spriedumiem, tad attiecīgās lūguma saņēmējas dalībvalsts centrālā iestāde saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem
  var adresēt
  citas dalībvalsts centrālajai iestādei lūgumu saņemt izziņu un ar to saistītu informāciju no sodāmības reģistra, ja vien ieinteresētā persona dzīvo vai dzīvojusi lūguma iesniedzējā dalībvalstī vai lūguma saņēmējā dalībvalstī, vai ir vai ir bijusi valstspiederīga kādā no šīm dalībvalstīm.

2.   Ja persona lūdz informāciju par tai pasludinātiem spriedumiem, tad attiecīgās lūguma saņēmējas dalībvalsts centrālā iestāde saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem
  adresē
  citas dalībvalsts centrālajai iestādei lūgumu saņemt izziņu un ar to saistītu informāciju no sodāmības reģistra, ja vien ieinteresētā persona dzīvo vai dzīvojusi lūguma iesniedzējā dalībvalstī vai lūguma saņēmējā dalībvalstī, vai ir vai ir bijusi valstspiederīga kādā no šīm dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 10

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9. panta – 1. punkts (jauns)

| – 1. | Šā pamatlēmuma mērķiem attiecībā uz personas datu apstrādi ievēro vismaz šādus pamatprincipus:









  a) | datu apstrādei jābūt atļautai tiesību aktos, tai jābūt nepieciešamai un samērīgai ar vākšanas mērķiem un/vai turpmāko apstrādi; |
| --- | --- | --- |

– 1.

a)

datu apstrādei jābūt atļautai tiesību aktos, tai jābūt nepieciešamai un samērīgai ar vākšanas mērķiem un/vai turpmāko apstrādi;

| b) | dati tiek vākti tikai konkrētiem un likumīgiem mērķiem, un tos tālāk apstrādā veidā, kas atbilst šādiem mērķiem; |
| --- | --- |

b)

dati tiek vākti tikai konkrētiem un likumīgiem mērķiem, un tos tālāk apstrādā veidā, kas atbilst šādiem mērķiem;

| c) | dati ir precīzi un aktualizēti
  . |
| --- | --- |

c)

dati ir precīzi un aktualizēti
  .

Grozījums Nr. 11

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9. panta – 1.a punkts (jauns)

| – 1.a | Tādu personas datu apstrāde, kas atklāj rases vai etnisko piederību, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību kādai partijai vai arodbiedrībai un attiecībā uz dzimumdzīvi vai veselības stāvokli, ir aizliegta. Izņēmuma gadījumā šādus datus var apstrādāt, ja papildus 1. punktā izklāstītajiem principiem:









  a) | apstrāde ir atļauta tiesību aktos pēc tam, kad ir saņemta kompetentas tiesu varas iestādes iepriekšēja atļauja katrā atsevišķā gadījumā, un ir absolūti nepieciešama lietas specifikas dēļ; un |
| --- | --- | --- |

– 1.a

a)

apstrāde ir atļauta tiesību aktos pēc tam, kad ir saņemta kompetentas tiesu varas iestādes iepriekšēja atļauja katrā atsevišķā gadījumā, un ir absolūti nepieciešama lietas specifikas dēļ; un

| b) | dalībvalstis nodrošina atbilstošus drošības pasākumus, piemēram, piešķir pieeju attiecīgajiem datiem tikai personālam, kas ir atbildīgs par tāda likumā paredzēta pienākuma veikšanu, kas attaisno datu apstrādi. |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis nodrošina atbilstošus drošības pasākumus, piemēram, piešķir pieeju attiecīgajiem datiem tikai personālam, kas ir atbildīgs par tāda likumā paredzēta pienākuma veikšanu, kas attaisno datu apstrādi.

Grozījums Nr. 12

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9. panta 1. punkts

1.   Lūguma iesniedzēja dalībvalsts var izmantot kriminālprocesa vajadzībām paredzētus personas datus, kas tai nodoti saskaņā ar 7. panta 1. un 4. punktu, vienīgi konkrētā kriminālprocesa vajadzībām, saistībā ar kuru tos lūdza, saskaņā ar pielikumā pievienoto veidlapu.

1.   Lūguma iesniedzēja dalībvalsts var izmantot kriminālprocesa vajadzībām paredzētus personas datus, kas tai nodoti saskaņā ar 7. panta 1. un 4. punktu,
  saskaņā ar - 1. punktā un - 1.a punktā minētajiem principiem un
  vienīgi konkrētā kriminālprocesa vajadzībām, saistībā ar kuru tos lūdza, saskaņā ar pielikumā pievienoto veidlapu.

Grozījums Nr. 13

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9. panta 2. punkts

2.   Lūguma iesniedzēja dalībvalsts saskaņā ar tās tiesību aktiem personas datus, kas tai nodoti saskaņā ar 7. panta 2. un 4. punktu jebkurām vajadzībām — izņemot kriminālprocesa vajadzības —, var izmantot tikai un vienīgi tam mērķim, kuram dati bija lūgti un ievērojot ierobežojumus, ko lūguma saņēmēja dalībvalsts izklāsta attiecīgā veidlapā.

2.   Lūguma iesniedzēja dalībvalsts saskaņā ar tās tiesību aktiem
  un - 1. punktā un 1.a punktā minētajiem principiem
  personas datus, kas tai nodoti saskaņā ar 7. panta 2. un 4. punktu jebkurām vajadzībām — izņemot kriminālprocesa vajadzības —, var izmantot tikai un vienīgi tam mērķim, kuram dati bija lūgti, un ievērojot ierobežojumus, ko lūguma saņēmēja dalībvalsts izklāsta attiecīgā veidlapā.

Grozījums Nr. 14

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9. panta 3. punkts

3.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, lūguma iesniedzēja dalībvalsts var izmantot personas datus, kas tai nodoti saskaņā ar 7. panta 1., 2. un 4. punktu, lai novērstu tūlītēju un nopietnu sabiedrības drošības apdraudējumu.

3.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, lūguma iesniedzēja dalībvalsts var izmantot personas datus, kas tai nodoti saskaņā ar 7. panta 1., 2. un 4. punktu, lai novērstu tūlītēju un nopietnu sabiedrības drošības apdraudējumu
  , ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi ar izmantošanas mērķi
  ;
  šajā gadījumā lūguma iesniedzēja dalībvalsts iesniedz lūguma saņēmējai dalībvalstij ex post paziņojumu, kurā izklāstīts, ka pieprasījums atbilst nosacījumiem par nepieciešamību, samērīgumu, steidzamību un draudu nopietnību
  .

Grozījums Nr. 15

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9. panta 4. punkts

4.   
  Dalībvalstis
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uz personas datiem, kas ir saņemti no citas dalībvalsts saskaņā ar 4. pantu, ja tos nodod trešai valstij saskaņā ar 7. panta 3. punktu, attiecinātu vienus un tos pašus izmantošanas ierobežojumus, ko saskaņā ar šā panta 2. punktu piemēro lūguma iesniedzējā dalībvalstī. Dalībvalstis norāda, ka personas datus, ko nodod trešai valstij kriminālprocesa vajadzībām, šī valsts pēc tam drīkst izmantot vienīgi kriminālprocesa vajadzībām.

4.   
  Turklāt dalībvalstis
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uz personas datiem, kas ir saņemti no citas dalībvalsts saskaņā ar 4. pantu, ja tos nodod trešai valstij saskaņā ar 7. panta 3. punktu, attiecinātu vienus un tos pašus izmantošanas ierobežojumus, ko saskaņā ar šā panta 2. punktu piemēro lūguma iesniedzējā dalībvalstī. Dalībvalstis norāda, ka personas datus, ko nodod trešai valstij kriminālprocesa vajadzībām, šī valsts pēc tam drīkst izmantot vienīgi kriminālprocesa vajadzībām.

Grozījums Nr. 16

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9. panta 5. punkts

5.   
  Šo pantu
  nepiemēro personas datiem, ko dalībvalsts ir ieguvusi, piemērojot šo pamatlēmumu, un kuru izcelsme ir minētā dalībvalsts.

5.   
  Šā panta 1. līdz 4. punktu
  nepiemēro personas datiem, ko dalībvalsts ir ieguvusi, piemērojot šo pamatlēmumu, un kuru izcelsme ir minētā dalībvalsts.

Grozījums Nr. 17

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9. panta 5.a punkts (jauns)

5a.
     
  Katra dalībvalsts nodrošina, ka valsts datu aizsardzības iestādes sistemātiski tiek informētas par personas datu apmaiņu, kas notiek saskaņā ar šo pamatlēmumu, un īpaši par personas datu izmantošanu apstākļos, kas minēti 9. panta 3. punktā.
  .

Dalībvalstu datu aizsardzības iestādes pārrauga 1. punktā minēto datu apmaiņu un šim nolūkam savstarpēji sadarbojas.
  .

Grozījums Nr. 18

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

9.a pants (jauns)

Article 9a

Datu subjekta tiesības

1.
     
  Datu subjektu informē par to, ka viņa (-as) personas dati tiek apstrādāti.

Tādas informācijas sniegšanu atliek, ja tas vajadzīgs mērķu īstenošanai, kuru dēļ dati ir apstrādāti.

2.
     
  Datu subjektam ir tiesības bez pārliekas kavēšanās iegūt informāciju par to, kāda informācija ir savākta, valodā, ko viņš (-a) saprot, kā arī rektificēt un vajadzības gadījumā pieprasīt datu dzēšanu, ja tie apstrādāti, pārkāpjot principus, kuri iekļauti 9. panta – 1. punktā un – 1.a punktā

3.
     
  Informācijas, kas minēta 1. punktā, sniegšanu var atteikt vai atlikt, ja tas ir absolūti nepieciešams, lai:

| a) | aizsargātu drošību un sabiedrisko kārtību; |
| --- | --- |

a)

aizsargātu drošību un sabiedrisko kārtību;

| b) | novērstu noziedzīgus nodarījumus; |
| --- | --- |

b)

novērstu noziedzīgus nodarījumus;

| c) | netraucētu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

c)

netraucētu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu;

| d) | aizsargātu trešo pušu tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

d)

aizsargātu trešo pušu tiesības un brīvības.

Grozījums Nr. 19

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

11. panta 1. punkts — a) apakšpunkta iva) daļa (jauns)

| (iva) | informācija par tiesību zaudēšanu, kas izriet no notiesājoša sprieduma krimināllietā; |
| --- | --- |

(iva)

Grozījums Nr. 20

Padomes pamatlēmuma priekšlikums

11. panta 1. punkts — b) apakšpunkta iv) daļa

| (iv) | informācija par tiesību zaudēšanu, kas izriet no kriminālas notiesāšanas; |
| --- | --- |

(iv)

svītrots

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0279.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/76

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsEuro aizsardzība pret viltošanu *

P6_TA(2008)0280

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (COM(2007)0525 — C6-0431/2007 — 2007/0192(CNS))

2009/C 286 E/32

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0525),

ņemot vērā EK līguma 123. panta 4. punktu, jo īpaši trešo teikumu, saskaņā ar kuru Padome ir konsultējusies ar Parlamentu (C6-0431/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0230/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts


  2. apsvērums |
| (2) | Ir svarīgi nodrošināt apgrozībā esošo euro banknošu un monētu autentiskumu. Šobrīd ir pieejamas procedūras, kas kredītiestādēm un citām saistītajām iestādēm ļauj pārbaudīt saņemto euro banknošu un monētu autentiskumu pirms to atkārtotas laišanas apgrozībā. Lai ievērotu pienākumu pārbaudīt banknošu un monētu autentiskumu un īstenotu minētās procedūras, šīm iestādēm ir vajadzīgs laiks savas iekšējās darbības pielāgošanai. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

2. apsvērums

(2)

Ir svarīgi nodrošināt apgrozībā esošo euro banknošu un monētu autentiskumu. Šobrīd ir pieejamas procedūras, kas kredītiestādēm un citām saistītajām iestādēm ļauj pārbaudīt saņemto euro banknošu un monētu autentiskumu pirms to atkārtotas laišanas apgrozībā. Lai ievērotu pienākumu pārbaudīt banknošu un monētu autentiskumu un īstenotu minētās procedūras, šīm iestādēm ir vajadzīgs laiks savas iekšējās darbības pielāgošanai.

| (2) | Ir svarīgi nodrošināt apgrozībā esošo euro banknošu un monētu autentiskumu. Šobrīd ir pieejamas procedūras, kas kredītiestādēm un citām saistītajām iestādēm pirms euro banknošu un monētu atkārtotas laišanas apgrozībā ļauj pārbaudīt to autentiskumu
  un atbilstību laišanai apgrozībā
  . Lai ievērotu pienākumu pārbaudīt banknošu un monētu autentiskumu
  un atbilstību laišanai apgrozībā
  un īstenotu minētās procedūras, šīm iestādēm ir vajadzīgs laiks savas iekšējās darbības pielāgošanai. |
| --- | --- |

(2)

Ir svarīgi nodrošināt apgrozībā esošo euro banknošu un monētu autentiskumu. Šobrīd ir pieejamas procedūras, kas kredītiestādēm un citām saistītajām iestādēm pirms euro banknošu un monētu atkārtotas laišanas apgrozībā ļauj pārbaudīt to autentiskumu
  un atbilstību laišanai apgrozībā
  . Lai ievērotu pienākumu pārbaudīt banknošu un monētu autentiskumu
  un atbilstību laišanai apgrozībā
  un īstenotu minētās procedūras, šīm iestādēm ir vajadzīgs laiks savas iekšējās darbības pielāgošanai.

Grozījums Nr. 2

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

2.a apsvērums (jauns)

| (2a) | Maziem un vidējiem tirgotājiem nav pietiekamu resursu, lai veiktu pārbaudes saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas un Komisijas noteiktajām procedūrām. Viņiem jāpieprasa rīkoties pienācīgi rūpīgi, izņemot no apgrozības visas euro banknotes un monētas, kuras tās ir saņēmušas un par kurām ir zināms, ka tās ir viltotas, vai kuras ir pietiekams pamats par tādām uzskatīt. |
| --- | --- |

(2a)

Grozījums Nr. 3

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

2.b apsvērums (jauns)

| (2b) | Lai nodrošinātu kredītiestāžu un citu saistīto iestāžu spēju pārbaudīt euro banknošu un monētu autentiskumu un atbilstību laišanai apgrozībā, ir jānosaka šādu pārbaužu tehniskās procedūras un standarti. EK līguma 106. panta 1. punktā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka ir tā, kas ir kompetenta noteikt šādus euro banknošu standartus. Komisijai ir piešķirta līdzīga kompetence attiecībā uz euro monētām, pamatojoties uz EK līguma 211. pantu. |
| --- | --- |

(2b)

Grozījums Nr. 4

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

3. apsvērums

| (3) | Iekārtu attiecīga noregulēšana ir priekšnoteikums euro banknošu un monētu autentiskuma pārbaudei. Lai noregulētu iekārtas, kuras izmantoto autentiskuma pārbaudei, ir būtiski, lai vietās, kur notiek minētās pārbaudes, būtu pieejams pietiekams skaits viltotu banknošu un monētu. Tādēļ ir
  svarīgi
  atļaut veikt viltotu banknošu un monētu pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(3)

Iekārtu attiecīga noregulēšana ir priekšnoteikums euro banknošu un monētu autentiskuma pārbaudei. Lai noregulētu iekārtas, kuras izmantoto autentiskuma pārbaudei, ir būtiski, lai vietās, kur notiek minētās pārbaudes, būtu pieejams pietiekams skaits viltotu banknošu un monētu. Tādēļ ir
  svarīgi
  atļaut veikt viltotu banknošu un monētu pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

| (3) | Iekārtu attiecīga noregulēšana ir priekšnoteikums euro banknošu un monētu autentiskuma pārbaudei. Lai noregulētu iekārtas, kuras izmantoto autentiskuma pārbaudei, ir būtiski, lai vietās, kur notiek minētās pārbaudes, būtu pieejams pietiekams skaits viltotu banknošu un monētu. Tādēļ ir
  nepieciešams
  atļaut veikt viltotu banknošu un monētu
  piegādi un
  pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(3)

Iekārtu attiecīga noregulēšana ir priekšnoteikums euro banknošu un monētu autentiskuma pārbaudei. Lai noregulētu iekārtas, kuras izmantoto autentiskuma pārbaudei, ir būtiski, lai vietās, kur notiek minētās pārbaudes, būtu pieejams pietiekams skaits viltotu banknošu un monētu. Tādēļ ir
  nepieciešams
  atļaut veikt viltotu banknošu un monētu
  piegādi un
  pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

Grozījums Nr. 5

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

3.a apsvērums (jauns)

| (3a) | Euro autentiskums jānodrošina visā Eiropas Savienībā, tostarp dalībvalstīs, kuras nav euro zonā, un tajās dalībvalstīs, kuras euro izmanto kā darījumu valūtu. |
| --- | --- |

(3a)

Grozījums Nr. 6

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1. panta –1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1338/2001

2. panta da) apakšpunkts (jauns)

| –1. | šādu punktu iekļauj 2. pantā:









  (da) | “pārējās iestādes” ir jebkuras saimnieciskās darbības iestādes vai aģenti, kas nodarbināti euro banknošu un monētu šķirošanā un piegādāšanā sabiedrībai vai nu tieši, vai izmantojot bankomātus. Šajā definīcijā jāiekļauj valūtas maiņas punkti, lieli iepirkšanās centri un kazino; |
| --- | --- | --- |

–1.

(da)

“pārējās iestādes” ir jebkuras saimnieciskās darbības iestādes vai aģenti, kas nodarbināti euro banknošu un monētu šķirošanā un piegādāšanā sabiedrībai vai nu tieši, vai izmantojot bankomātus. Šajā definīcijā jāiekļauj valūtas maiņas punkti, lieli iepirkšanās centri un kazino;

Grozījums Nr. 7

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1. panta –1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1338/2001

2. panta db) apakšpunkts (jauns)

| –1a. | šādu punktu iekļauj 2. pantā:









  (de) | “mazie un vidējie tirgotāji” ir mazumtirgotāji, kuri darbojas mazās vai vidēji lielās telpās un apkalpo galapatērētājus un kas nav citādā veidā iesaistīti euro banknošu un monētu šķirošanā un piegādē iedzīvotājiem, kā tikai ikdienā izdodot naudas atlikumu; |
| --- | --- | --- |

–1a.

(de)

“mazie un vidējie tirgotāji” ir mazumtirgotāji, kuri darbojas mazās vai vidēji lielās telpās un apkalpo galapatērētājus un kas nav citādā veidā iesaistīti euro banknošu un monētu šķirošanā un piegādē iedzīvotājiem, kā tikai ikdienā izdodot naudas atlikumu;

Grozījums Nr. 8

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1338/2001

4. panta 2. punkts — 1.a apakšpunkts (jauns)

| (b) | punkta beigās pievieno šādu teikumu:
  Lai atvieglotu apgrozībā esošo banknošu autentiskuma kontroli, atļauj veikt v
  iltotu banknošu
  pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(b)

Lai atvieglotu apgrozībā esošo banknošu autentiskuma kontroli, atļauj veikt v
  iltotu banknošu
  pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

| (b) | šādu daļu pievieno panta 2. punktam:
  Lai atvieglotu apgrozībā esošo banknošu autentiskuma kontroli
  un gadījumos, kad atklātā viltotās naudas daudzuma dēļ tas ir pieļaujams, pienācīgs skaits viltoto euro banknošu (pat ja tās ir daļa no pierādījuma krimināllietā) ir jāpiegādā kompetentajām valsts iestādēm un tāpēc
  atļauj pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(b)

Lai atvieglotu apgrozībā esošo banknošu autentiskuma kontroli
  un gadījumos, kad atklātā viltotās naudas daudzuma dēļ tas ir pieļaujams, pienācīgs skaits viltoto euro banknošu (pat ja tās ir daļa no pierādījuma krimināllietā) ir jāpiegādā kompetentajām valsts iestādēm un tāpēc
  atļauj pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

Grozījums Nr. 10

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1. panta 2. punkta b) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1338/2001

5. panta 2. punkta 2.a apakšpunkts (jauns)

| (b) | punkta beigās pievieno šādu teikumu:
  Lai atvieglotu apgrozībā esošo monētu autentiskuma kontroli, atļauj veikt
  viltotu monētu
  pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(b)

Lai atvieglotu apgrozībā esošo monētu autentiskuma kontroli, atļauj veikt
  viltotu monētu
  pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

| (b) | šādu daļu pievieno panta 2. punktam:
  Lai atvieglotu apgrozībā esošo banknošu autentiskuma kontroli
  un gadījumos, kad atklātā viltotās naudas daudzuma dēļ tas ir pieļaujams, pienācīgu skaitu viltoto euro monētu (pat ja tās ir daļa no pierādījuma krimināllietā) piegādā kompetentajām valsts iestādēm un tāpēc
  atļauj veikt viltotu monētu pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(b)

Lai atvieglotu apgrozībā esošo banknošu autentiskuma kontroli
  un gadījumos, kad atklātā viltotās naudas daudzuma dēļ tas ir pieļaujams, pienācīgu skaitu viltoto euro monētu (pat ja tās ir daļa no pierādījuma krimināllietā) piegādā kompetentajām valsts iestādēm un tāpēc
  atļauj veikt viltotu monētu pārvadājumus starp kompetentajām valstu iestādēm, kā arī Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

Grozījums Nr. 11

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1338/2001

6. panta 1. punkts

| 1. | Kredītiestādēm un citām
  iestādēm
  , kas iesaistītas
  profesionālā darbībā
  banknošu un monētu šķirošanā un izplatīšanā iedzīvotājiem, tostarp iestādēm, kuru darbība ietver dažādu valūtu banknošu un monētu apmaiņu, piemēram, naudas maiņas punktiem, ir pienākums nodrošināt, lai tiktu pārbaudīts to euro banknošu un monētu autentiskums, ko tās ir saņēmušas un plāno atkārtoti laist apgrozībā, un lai tiktu atklātas viltotās banknotes un monētas. Šādu pārbaudi veic, ievērojot attiecīgi ECB noteiktās procedūras euro banknotēm un Komisijas noteiktās procedūras monētām. |
| --- | --- |

1.

Kredītiestādēm un citām
  iestādēm
  , kas iesaistītas
  profesionālā darbībā
  banknošu un monētu šķirošanā un izplatīšanā iedzīvotājiem, tostarp iestādēm, kuru darbība ietver dažādu valūtu banknošu un monētu apmaiņu, piemēram, naudas maiņas punktiem, ir pienākums nodrošināt, lai tiktu pārbaudīts to euro banknošu un monētu autentiskums, ko tās ir saņēmušas un plāno atkārtoti laist apgrozībā, un lai tiktu atklātas viltotās banknotes un monētas. Šādu pārbaudi veic, ievērojot attiecīgi ECB noteiktās procedūras euro banknotēm un Komisijas noteiktās procedūras monētām.

| 1. | Kredītiestādēm,
  naudas pārvadātājiem
  un citām
  ekonomikas vienībām
  , kas iesaistītas banknošu un monētu šķirošanā un izplatīšanā iedzīvotājiem, tostarp iestādēm, kuru
  profesionālā
  darbība ietver dažādu valūtu banknošu un monētu apmaiņu, piemēram, naudas maiņas punktiem
  un ekonomikas vienībām, kas iesaistītas kā papildarbībā banknošu šķirošanā un piegādē iedzīvotājiem, izmantojot bankomātus,
  ir pienākums nodrošināt, lai tiktu pārbaudīts to euro banknošu un monētu autentiskums
  un atbilstība laišanai apgrozībā
  , ko tās ir saņēmušas un plāno atkārtoti laist apgrozībā, un lai tiktu atklātas viltotās banknotes un monētas.
  Naudas pārvadātājiem būs pienākums pārbaudīt euro banknošu un monētu autentiskumu vienīgi tajos gadījumos, kad viņiem piešķirta tieša piekļuve viņiem uzticētajām euro banknotēm un monētām.
  Šādu autentiskuma un atbilstības pārbaudi veic, ievērojot attiecīgi Eiropas Centrālās bankas noteiktās procedūras euro banknotēm un Komisijas noteiktās procedūras monētām,
  saskaņā ar šo iestāžu kompetenci un ņemot vērā euro banknošu un monētu specifiskās īpašības.




  Tajās dalībvalstīs, kuras nav Regulā (EK) Nr. 974/98 uzskaitītās dalībnieces dalībvalstis, ir jānosaka īpaša kontroles procedūra, kas jāizmanto pirmajā daļā minētajās iestādēs, lai veiktu euro banknošu un monētu autentiskuma pārbaudi. |
| --- | --- |

1.

Kredītiestādēm,
  naudas pārvadātājiem
  un citām
  ekonomikas vienībām
  , kas iesaistītas banknošu un monētu šķirošanā un izplatīšanā iedzīvotājiem, tostarp iestādēm, kuru
  profesionālā
  darbība ietver dažādu valūtu banknošu un monētu apmaiņu, piemēram, naudas maiņas punktiem
  un ekonomikas vienībām, kas iesaistītas kā papildarbībā banknošu šķirošanā un piegādē iedzīvotājiem, izmantojot bankomātus,
  ir pienākums nodrošināt, lai tiktu pārbaudīts to euro banknošu un monētu autentiskums
  un atbilstība laišanai apgrozībā
  , ko tās ir saņēmušas un plāno atkārtoti laist apgrozībā, un lai tiktu atklātas viltotās banknotes un monētas.
  Naudas pārvadātājiem būs pienākums pārbaudīt euro banknošu un monētu autentiskumu vienīgi tajos gadījumos, kad viņiem piešķirta tieša piekļuve viņiem uzticētajām euro banknotēm un monētām.
  Šādu autentiskuma un atbilstības pārbaudi veic, ievērojot attiecīgi Eiropas Centrālās bankas noteiktās procedūras euro banknotēm un Komisijas noteiktās procedūras monētām,
  saskaņā ar šo iestāžu kompetenci un ņemot vērā euro banknošu un monētu specifiskās īpašības.

Tajās dalībvalstīs, kuras nav Regulā (EK) Nr. 974/98 uzskaitītās dalībnieces dalībvalstis, ir jānosaka īpaša kontroles procedūra, kas jāizmanto pirmajā daļā minētajās iestādēs, lai veiktu euro banknošu un monētu autentiskuma pārbaudi.

Pirmajā daļā minētajām
  iestādēm
  ir pienākums izņemt no apgrozības visas saņemtās euro banknotes un monētas, par kurām ir zināms, ka tās ir viltotas, vai kuras ir pietiekams pamats par tādām uzskatīt. Minētās iestādes šīs banknotes tūlīt nodod kompetentajām valstu iestādēm.

Pirmajā daļā minētajām
  kredītiestādēm un citām ekonomikas vienībām, kā arī maziem un vidējiem tirgotājiem
  ir pienākums izņemt no apgrozības visas saņemtās euro banknotes un monētas, par kurām ir zināms, ka tās ir viltotas, vai kuras ir pietiekams pamats par tādām uzskatīt. Minētās iestādes šīs banknotes tūlīt nodod kompetentajām valstu iestādēm.

Grozījums Nr. 12

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1. panta 3. punkta b) apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1338/2001

6. panta 3. punkts

Atkāpjoties no 3. punkta pirmās daļas, normatīvos un administratīvos aktus šā panta 1. punkta pirmās daļas piemērošanai pieņem vēlākais līdz
  2009. gada 31. decembrim
  . Dalībvalstis par tiem nekavējoties informē Komisiju un Eiropas Centrālo banku.

Atkāpjoties no 3. punkta pirmās daļas, normatīvos un administratīvos aktus šā panta 1. punkta pirmās daļas piemērošanai pieņem vēlākais līdz
  2011. gada 31. decembrim
  . Dalībvalstis par tiem nekavējoties informē Komisiju un Eiropas Centrālo banku.

Grozījums Nr. 13

Priekšlikums regulai — grozījumu tiesību akts

1. panta 3.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1338/2001

7. panta 2. punkta 3a) apakšpunkts (jauns)

| 3a. | 7. panta 2. punkta beigās pievieno šādu ievilkumu:






  — | sagatavojot un veicinot iedzīvotājiem un patērētājiem paredzētus izglītojošus un informatīvus pasākumus, tādus kā informatīvas brošūras un izglītojošus seminārus, par riskiem, kas saistīti ar viltotu naudu, euro banknotēs un monētās iestrādātajiem drošības elementiem, kā arī kompetentajām iestādēm, ar kurām sazināties, ja īpašumā nonākušas tādas banknotes un/vai monētas, kas varētu būt viltotas. Turklāt finanšu iestādes, kā arī visas iestādes, kas iesaistītas profesionālā darbībā banknošu un monētu šķirošanā un izplatīšanā iedzīvotājiem, arī iestādes, kuru darbība ietver dažādu valūtu banknošu un monētu apmaiņu, piemēram, naudas maiņas punkti, nodrošina, ka patērētāji ir informēti par informatīvām brošūrām un viņiem tās ir pieejamas (brošūras piegādā valsts kompetentās iestādes, Eiropas Komisija un Eiropas Centrālā banka), un tajās sniegta informācija par iepriekš minētajiem riskiem, drošības elementiem un iestādēm. |
| --- | --- | --- |

3a.

7. panta 2. punkta beigās pievieno šādu ievilkumu:

—

sagatavojot un veicinot iedzīvotājiem un patērētājiem paredzētus izglītojošus un informatīvus pasākumus, tādus kā informatīvas brošūras un izglītojošus seminārus, par riskiem, kas saistīti ar viltotu naudu, euro banknotēs un monētās iestrādātajiem drošības elementiem, kā arī kompetentajām iestādēm, ar kurām sazināties, ja īpašumā nonākušas tādas banknotes un/vai monētas, kas varētu būt viltotas. Turklāt finanšu iestādes, kā arī visas iestādes, kas iesaistītas profesionālā darbībā banknošu un monētu šķirošanā un izplatīšanā iedzīvotājiem, arī iestādes, kuru darbība ietver dažādu valūtu banknošu un monētu apmaiņu, piemēram, naudas maiņas punkti, nodrošina, ka patērētāji ir informēti par informatīvām brošūrām un viņiem tās ir pieejamas (brošūras piegādā valsts kompetentās iestādes, Eiropas Komisija un Eiropas Centrālā banka), un tajās sniegta informācija par iepriekš minētajiem riskiem, drošības elementiem un iestādēm.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/80

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsGrozījums Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentā attiecībā uz pārskatīšanas procedūrā piemērojamo valodu lietojumu *

P6_TA(2008)0281

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmuma projektam par grozījumu Eiropas Kopienu Tiesas Reglamentā attiecībā uz pārskatīšanas procedūrā piemērojamo valodu lietojumu (5953/2008 — C6-0066/2008 — 2008/0801(CNS))

2009/C 286 E/33

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (5953/2008),

ņemot vērā EK līguma 245. panta otro daļu un Euratom līguma 160. panta otro daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0066/2008),

ņemot vērā Komisijas atzinumu saskaņā ar EK līguma 245. panta otro daļu un Euratom līguma 160. panta otro daļu par pieprasījumu izdarīt grozījumu Eiropas Kopienu Tiesas reglamentā attiecībā uz pārskatīšanas procedūrā piemērojamo valodu lietojumu, ko iesniegusi Tiesa atbilstīgi Eiropas Kopienu Tiesas Statūtu 64. pantam (SEC(2008)0345),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0211/2008),

| 1. | apstiprina Padomes lēmuma projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes lēmuma projektu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt apspriešanai iesniegto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/81 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/81

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsPamatdirektīvas par atkritumiem pārskatīšana ***II

P6_TA(2008)0282

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (11406/4/2007 — C6-0056/2008 — 2005/0281(COD))

2009/C 286 E/34

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11406/4/2007 — C6-0056/2008),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0667),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0162/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 287 E, 29.11.2007., 135. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsP6_TC2-COD(2005)0281

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/98/EK.)

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/82

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsVides kvalitātes standarti ūdens resursu politikas jomā ***II

P6_TA(2008)0283

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un par grozījumiem Direktīvās 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK un 2000/60/EK (11486/3/2007 — C6-0055/2008 — 2006/0129(COD))

2009/C 286 E/35

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (11486/3/2007 — C6-0055/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0397),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0192/2008),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 71 E, 18.3.2008., 1. lpp.

(2)  OV C 102 E, 24.4.2008., 90. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsP6_TC2-COD(2006)0129

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta otrā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/98/EK.)

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/83 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/83

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsJūrnieku minimālais sagatavotības līmenis (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2008)0284

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (pārstrādāta versija) (COM(2007)0610 — C6-0348/2007 — 2007/0219(COD))

2009/C 286 E/36

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāta versija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0610),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0348/2007),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par strukturētāku tiesību aktu tekstu pārstrādāšanas paņēmienu (1),

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2008. gada 24. janvāra vēstuli Transporta un tūrisma komitejai saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0178/2008),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem negrozīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas viedokli šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem nosaukti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu kopā ar šiem grozījumiem negrozīto noteikumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienkārši esošo tekstu kodifikācija, nemainot to satura būtību,

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu, kas pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0219

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (pārstrādāta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/106/EK.)

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/84

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsFarmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamā daudzuma noteikšana dzīvnieku izcelsmes produktos ***I

P6_TA(2008)0285

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2377/90 (COM(2007)0194 — C6-0113/2007 — 2007/0064(COD))

2009/C 286 E/37

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0194),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 37. pantu, kā arī 152. panta 4.b punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0113/2007),

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35 pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0190/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0064

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2377/90

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

,ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma (3),

tā kā:

| (1) | Pateicoties zinātnes un tehnikas attīstībai, ir iespējams noteikt aizvien mazāka daudzuma veterināro zāļu atlieku klātbūtni pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(1)

Pateicoties zinātnes un tehnikas attīstībai, ir iespējams noteikt aizvien mazāka daudzuma veterināro zāļu atlieku klātbūtni pārtikas produktos.

| (2) | Neraugoties uz to, ka eksistē procedūra, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvas 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm

   (4)

  10. un 11. pantā (pazīstama kā “savstarpēji izrietošu noteikumu” procedūra), lai dotu iespēju ārstēt dzīvniekus gadījumos, ja nav pieejamas piemērotas atļautas veterinārās zāles, daudzas veterinārās zāles, kas nepieciešamas terapijai, Eiropas Savienībā joprojām nav pieejamas. Steidzami nepieciešamas risināt šo problēmu, fundamentāli pārskatot tiesību aktus, kas reglamentē veterināro zāļu apstiprināšanu. Šai pārskatīšanai jānodrošina, lai jauninājumi un konkurētspēja dzīvnieku veselības nozarē būtu līdzsvarā ar regulatīvajām prasībām. Īpaša uzmanība jāvelta ģenērisko veterināro zāļu apstiprināšanai, kuras, ekskluzīvo tiesību dēļ attiecībā uz datiem, ir atbrīvotas no prasībām par drošības un efektivitātes standartiem, bet tas nenozīmē, ka tās būtu atbrīvotas no pētījumiem par ietekmi uz vidi. Īpašas rūpes jāvelta dzīvnieku veselības nozares dažādībai ES, jo tas ir ar daudzām sugām saistīts, sarežģīts un bieži vien ierobežots tirgus, bet kurš ir izšķiroši svarīgs, lai realizētu lauksaimniecības, biškopības, akvakultūras un zirgaudzēšanas nozaru potenciālu un nodrošinātu ES pārtikas piegāžu drošību. |
| --- | --- |

(2)

Neraugoties uz to, ka eksistē procedūra, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvas 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm

   (4)

  10. un 11. pantā (pazīstama kā “savstarpēji izrietošu noteikumu” procedūra), lai dotu iespēju ārstēt dzīvniekus gadījumos, ja nav pieejamas piemērotas atļautas veterinārās zāles, daudzas veterinārās zāles, kas nepieciešamas terapijai, Eiropas Savienībā joprojām nav pieejamas. Steidzami nepieciešamas risināt šo problēmu, fundamentāli pārskatot tiesību aktus, kas reglamentē veterināro zāļu apstiprināšanu. Šai pārskatīšanai jānodrošina, lai jauninājumi un konkurētspēja dzīvnieku veselības nozarē būtu līdzsvarā ar regulatīvajām prasībām. Īpaša uzmanība jāvelta ģenērisko veterināro zāļu apstiprināšanai, kuras, ekskluzīvo tiesību dēļ attiecībā uz datiem, ir atbrīvotas no prasībām par drošības un efektivitātes standartiem, bet tas nenozīmē, ka tās būtu atbrīvotas no pētījumiem par ietekmi uz vidi. Īpašas rūpes jāvelta dzīvnieku veselības nozares dažādībai ES, jo tas ir ar daudzām sugām saistīts, sarežģīts un bieži vien ierobežots tirgus, bet kurš ir izšķiroši svarīgs, lai realizētu lauksaimniecības, biškopības, akvakultūras un zirgaudzēšanas nozaru potenciālu un nodrošinātu ES pārtikas piegāžu drošību.

| (3) | Lai aizsargātu sabiedrības veselību, maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi jānosaka saskaņā ar vispāratzītiem drošuma novērtēšanas principiem, ņemot vērā toksisko apdraudējumu, vides piesārņojumu, kā arī vielu netīšu mikrobioloģisko un farmakoloģisko ietekmi. Jāņem vērā arī citi zinātniski novērtējumi par attiecīgo vielu drošību, kurus iespējams veic starptautiskas organizācijas vai Kopienā izveidotās zinātniskās padomes. |
| --- | --- |

(3)

Lai aizsargātu sabiedrības veselību, maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi jānosaka saskaņā ar vispāratzītiem drošuma novērtēšanas principiem, ņemot vērā toksisko apdraudējumu, vides piesārņojumu, kā arī vielu netīšu mikrobioloģisko un farmakoloģisko ietekmi. Jāņem vērā arī citi zinātniski novērtējumi par attiecīgo vielu drošību, kurus iespējams veic starptautiskas organizācijas vai Kopienā izveidotās zinātniskās padomes.

| (4) | Ir jānosaka farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi dažādos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, tostarp gaļā, zivīs, pienā, olās un medū. |
| --- | --- |

(4)

Ir jānosaka farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi dažādos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, tostarp gaļā, zivīs, pienā, olās un medū.

| (5) | Ar Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (5), tika ieviestas Kopienas procedūras, lai novērtētu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku drošumu atbilstīgi cilvēku pārtikas nekaitīguma prasībām. Farmakoloģiski aktīvu vielu var lietot produktīvajiem dzīvniekiem tikai tad, ja saņemts labvēlīgs novērtējums. Maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus šai vielai nosaka, ja to uzskata par vajadzīgu cilvēku veselības aizsardzības nolūkos. |
| --- | --- |

(5)

Ar Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (5), tika ieviestas Kopienas procedūras, lai novērtētu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku drošumu atbilstīgi cilvēku pārtikas nekaitīguma prasībām. Farmakoloģiski aktīvu vielu var lietot produktīvajiem dzīvniekiem tikai tad, ja saņemts labvēlīgs novērtējums. Maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus šai vielai nosaka, ja to uzskata par vajadzīgu cilvēku veselības aizsardzības nolūkos.

| (6) | ║Direktīvā 2001/82/EK ║, paredzēts, ka veterinārās zāles var atļaut vai lietot produktīvajiem dzīvniekiem tikai tad, ja tajos esošās farmakoloģiski aktīvās vielas ir novērtētas kā drošas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90. Turklāt tajā ir iekļauti noteikumi par veterināro zāļu, kas paredzētas lietošanai produktīvajiem dzīvniekiem, lietošanas dokumentāciju, nepareizu lietošanu, parakstīšanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

(6)

║Direktīvā 2001/82/EK ║, paredzēts, ka veterinārās zāles var atļaut vai lietot produktīvajiem dzīvniekiem tikai tad, ja tajos esošās farmakoloģiski aktīvās vielas ir novērtētas kā drošas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90. Turklāt tajā ir iekļauti noteikumi par veterināro zāļu, kas paredzētas lietošanai produktīvajiem dzīvniekiem, lietošanas dokumentāciju, nepareizu lietošanu, parakstīšanu un izplatīšanu.

| (7) | Ņemot vērā
  Eiropas Parlamenta 2001. gada 3. maija

   (6)

  rezolūciju par veterināro zāļu pieejamību,
  Komisijas 2004. gadā veikto sabiedrisko apspriešanu un Komisijas izvērtējumu par gūto pieredzi, ir nepieciešams mainīt maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanas procedūras, vienlaikus saglabājot šīs noteikšanas sistēmu kopumā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā
  Eiropas Parlamenta 2001. gada 3. maija

   (6)

  rezolūciju par veterināro zāļu pieejamību,
  Komisijas 2004. gadā veikto sabiedrisko apspriešanu un Komisijas izvērtējumu par gūto pieredzi, ir nepieciešams mainīt maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanas procedūras, vienlaikus saglabājot šīs noteikšanas sistēmu kopumā.

| (8) | Maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi ir atsauces vērtības, lai saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK to veterināro zāļu, kas paredzētas lietošanai produktīvajiem dzīvniekiem, tirdzniecības atļaujās noteiktu izdalīšanās laikposmus, kā arī lai kontrolētu atliekas dzīvnieku izcelsmes pārtikā dalībvalstīs un robežkontroles punktos. |
| --- | --- |

(8)

Maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi ir atsauces vērtības, lai saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK to veterināro zāļu, kas paredzētas lietošanai produktīvajiem dzīvniekiem, tirdzniecības atļaujās noteiktu izdalīšanās laikposmus, kā arī lai kontrolētu atliekas dzīvnieku izcelsmes pārtikā dalībvalstīs un robežkontroles punktos.

| (9) | Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīva 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā ║ (7) aizliedz atsevišķas vielas īpašiem nolūkiem pielietot produktīvajiem dzīvniekiem. Šī regula jāpiemēro, neskarot nevienu citu Kopienas tiesību aktu, ar ko aizliedz lietot produktīvajos dzīvniekos atsevišķas vielas, kurām ir hormonāla iedarbība. |
| --- | --- |

(9)

Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīva 96/22/EK par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā ║ (7) aizliedz atsevišķas vielas īpašiem nolūkiem pielietot produktīvajiem dzīvniekiem. Šī regula jāpiemēro, neskarot nevienu citu Kopienas tiesību aktu, ar ko aizliedz lietot produktīvajos dzīvniekos atsevišķas vielas, kurām ir hormonāla iedarbība.

| (10) | ║Padomes 1993. gada 8. februāra Regulā (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (8), ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz vielām, kuras nerodas tīšas ievadīšanas rezultātā. Šīm vielām nevajadzētu piemērot tiesību aktus par maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem. |
| --- | --- |

(10)

║Padomes 1993. gada 8. februāra Regulā (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (8), ir izklāstīti īpaši noteikumi attiecībā uz vielām, kuras nerodas tīšas ievadīšanas rezultātā. Šīm vielām nevajadzētu piemērot tiesību aktus par maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), ir noteikts pārtikas tiesību aktu pamats Kopienas līmenī un sniegtas definīcijas šajā jomā. Ir lietderīgi šīs definīcijas piemērot arī tiesību aktiem par maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (9), ir noteikts pārtikas tiesību aktu pamats Kopienas līmenī un sniegtas definīcijas šajā jomā. Ir lietderīgi šīs definīcijas piemērot arī tiesību aktiem par maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem.

| (12) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (10), ir paredzēti vispārīgi noteikumi pārtikas kontrolei Eiropas Kopienā un sniegtas definīcijas šajā jomā. Ir lietderīgi šīs definīcijas piemērot arī tiesību aktiem par maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem.
  Prioritāte jāpiešķir aizliegto vielu izmantošanas noteikšanai un jāizraugās daļa no paraugiem atbilstīgi riska analīzes principiem. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (10), ir paredzēti vispārīgi noteikumi pārtikas kontrolei Eiropas Kopienā un sniegtas definīcijas šajā jomā. Ir lietderīgi šīs definīcijas piemērot arī tiesību aktiem par maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem.
  Prioritāte jāpiešķir aizliegto vielu izmantošanas noteikšanai un jāizraugās daļa no paraugiem atbilstīgi riska analīzes principiem.

| (13) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulas (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (11), 57. pantā Eiropas Zāļu aģentūrai, turpmāk tekstā — “aģentūra”, ir uzticēts uzdevums sniegt ieteikumus par veterināro zāļu maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem, kas varētu būt pieņemami dzīvnieku izcelsmes pārtikā. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulas (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (11), 57. pantā Eiropas Zāļu aģentūrai, turpmāk tekstā — “aģentūra”, ir uzticēts uzdevums sniegt ieteikumus par veterināro zāļu maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem, kas varētu būt pieņemami dzīvnieku izcelsmes pārtikā.

| (14) | Maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi jānosaka farmakoloģiski aktīvajām vielām, kuras izmanto vai ir paredzēts izmantot Kopienā tirgū laistās veterinārajās zālēs. |
| --- | --- |

(14)

Maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi jānosaka farmakoloģiski aktīvajām vielām, kuras izmanto vai ir paredzēts izmantot Kopienā tirgū laistās veterinārajās zālēs.

| (15) | No sabiedriskās apspriešanas un no tā, ka pēdējos gados ir atļauts tikai neliels skaits veterināro zāļu produktīvajiem dzīvniekiem, var secināt, ka pienākums ievērot Regulu (EEK) Nr. 2377/90 nozīmē to, ka šādas zāles ir grūtāk pieejamas. |
| --- | --- |

(15)

No sabiedriskās apspriešanas un no tā, ka pēdējos gados ir atļauts tikai neliels skaits veterināro zāļu produktīvajiem dzīvniekiem, var secināt, ka pienākums ievērot Regulu (EEK) Nr. 2377/90 nozīmē to, ka šādas zāles ir grūtāk pieejamas.

| (16) | Lai nodrošinātu dzīvnieku veselību un labturību, ir nepieciešams, lai būtu pieejamas zāles, ar kurām ārstēt konkrētas slimības. Turklāt tas, ka nav pieejamas piemērotas veterinārās zāles konkrētas sugas konkrētai ārstēšanai, var veicināt vielu nepareizu vai nelikumīgu lietošanu. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu dzīvnieku veselību un labturību, ir nepieciešams, lai būtu pieejamas zāles, ar kurām ārstēt konkrētas slimības. Turklāt tas, ka nav pieejamas piemērotas veterinārās zāles konkrētas sugas konkrētai ārstēšanai, var veicināt vielu nepareizu vai nelikumīgu lietošanu.

| (17) | Tādēļ ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90 izveidotā sistēma jāgroza, lai palielinātu produktīvajiem dzīvniekiem paredzēto veterināro zāļu pieejamību. Lai šo mērķi sasniegtu, jāparedz, ka aģentūra sistemātiski izskata iespēju par kādai vienai sugai vai pārtikas produktam noteiktā maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma piemērošanu kādai citai sugai vai pārtikas produktam.
  Šajā sakarā jāņem vērā sistēmā jau iekļauto drošības koeficientu atbilstība, lai neapdraudētu dzīvnieku labturību.


  ▐ |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90 izveidotā sistēma jāgroza, lai palielinātu produktīvajiem dzīvniekiem paredzēto veterināro zāļu pieejamību. Lai šo mērķi sasniegtu, jāparedz, ka aģentūra sistemātiski izskata iespēju par kādai vienai sugai vai pārtikas produktam noteiktā maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma piemērošanu kādai citai sugai vai pārtikas produktam.
  Šajā sakarā jāņem vērā sistēmā jau iekļauto drošības koeficientu atbilstība, lai neapdraudētu dzīvnieku labturību.

▐

| (18) | Ir atzīts, ka tikai zinātnisks apdraudējuma izvērtējums vien dažkārt nevar sniegt visu informāciju, saskaņā ar kuru jāpieņem lēmums par riska pārvaldību, un ka pienācīgi jāņem vērā citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp pārtikas ražošanas tehnoloģiskie aspekti un kontroles iespējamība; tādēļ aģentūrai jāsniedz atzinums par zinātnisko apdraudējuma izvērtējumu un riska pārvaldības ieteikumi par farmakoloģiski aktīvo vielu atliekām. |
| --- | --- |

(18)

Ir atzīts, ka tikai zinātnisks apdraudējuma izvērtējums vien dažkārt nevar sniegt visu informāciju, saskaņā ar kuru jāpieņem lēmums par riska pārvaldību, un ka pienācīgi jāņem vērā citi ar konkrēto jautājumu saistīti faktori, tostarp pārtikas ražošanas tehnoloģiskie aspekti un kontroles iespējamība; tādēļ aģentūrai jāsniedz atzinums par zinātnisko apdraudējuma izvērtējumu un riska pārvaldības ieteikumi par farmakoloģiski aktīvo vielu atliekām.

| (19) | Lai kopējā maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu sistēma varētu netraucēti darboties, nepieciešami sīki izstrādāti noteikumi par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanas pieteikumu formātu un saturu, kā arī par apdraudējuma izvērtēšanas un riska pārvaldības ieteikumu metodiskajiem principiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai kopējā maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu sistēma varētu netraucēti darboties, nepieciešami sīki izstrādāti noteikumi par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanas pieteikumu formātu un saturu, kā arī par apdraudējuma izvērtēšanas un riska pārvaldības ieteikumu metodiskajiem principiem.

| (20) | Dzīvnieku audzēšanā papildus veterinārajām zālēm tiek izmantoti arī citi līdzekļi, uz kuriem neattiecas īpaši tiesību akti par atliekām, piemēram, dezinfekcijas līdzekļi. Turklāt veterinārās zāles, kam nav tirdzniecības atļaujas Kopienā, var būt atļautas valstīs ārpus tās. Tas var šādi būt tādēļ, ka citos reģionos dažas slimības vai mērķa sugas ir biežāk sastopamas, vai tādēļ, ka uzņēmumi ir izvēlējušies kādu līdzekli netirgot Kopienā. Tas, ka līdzeklis Kopienā nav atļauts, nebūt nenozīmē to, ka tā lietošana nav droša. Komisijai jāspēj noteikt šādu līdzekļu farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu pārtikā, saņemot aģentūras atzinumu, saskaņā ar principiem, kas noteikti farmakoloģiski aktīvajām vielām, kuras paredzētas izmantošanai veterinārajās zālēs. |
| --- | --- |

(20)

Dzīvnieku audzēšanā papildus veterinārajām zālēm tiek izmantoti arī citi līdzekļi, uz kuriem neattiecas īpaši tiesību akti par atliekām, piemēram, dezinfekcijas līdzekļi. Turklāt veterinārās zāles, kam nav tirdzniecības atļaujas Kopienā, var būt atļautas valstīs ārpus tās. Tas var šādi būt tādēļ, ka citos reģionos dažas slimības vai mērķa sugas ir biežāk sastopamas, vai tādēļ, ka uzņēmumi ir izvēlējušies kādu līdzekli netirgot Kopienā. Tas, ka līdzeklis Kopienā nav atļauts, nebūt nenozīmē to, ka tā lietošana nav droša. Komisijai jāspēj noteikt šādu līdzekļu farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu pārtikā, saņemot aģentūras atzinumu, saskaņā ar principiem, kas noteikti farmakoloģiski aktīvajām vielām, kuras paredzētas izmantošanai veterinārajās zālēs.

| (21) | Kopiena saistībā ar Codex Alimentarius veicina maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu starptautisko standartu attīstību, vienlaikus nodrošinot to, ka tiek uzturēts Kopienā pieņemtais cilvēku veselības aizsardzības augstais līmenis. Tādēļ Kopienai bez turpmāka apdraudējuma izvērtējuma jāpārņem tie Codex maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi, kurus tā ir atbalstījusi attiecīgajā Codex Alimentarius komisijas sanāksmē. Tādējādi tiks sekmēta konsekvence starp starptautiskajiem standartiem un Kopienas tiesību aktiem par atlieku daudzumiem pārtikā. |
| --- | --- |

(21)

Kopiena saistībā ar Codex Alimentarius veicina maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu starptautisko standartu attīstību, vienlaikus nodrošinot to, ka tiek uzturēts Kopienā pieņemtais cilvēku veselības aizsardzības augstais līmenis. Tādēļ Kopienai bez turpmāka apdraudējuma izvērtējuma jāpārņem tie Codex maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi, kurus tā ir atbalstījusi attiecīgajā Codex Alimentarius komisijas sanāksmē. Tādējādi tiks sekmēta konsekvence starp starptautiskajiem standartiem un Kopienas tiesību aktiem par atlieku daudzumiem pārtikā.

| (22) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 pārtikas produktos tiek kontrolētas farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas. Pat tad, ja šādu vielu atlieku līmenis ar šo regulu nav noteikts, šādu vielu atliekas ir iespējamas sakarā ar vides piesārņojumu vai kādu dabīgo metabolītu dzīvniekā. Laboratoriski iespējams konstatēt aizvien mazākus šādu atlieku daudzumus. Šādas atliekas ir likušas dalībvalstīm ieviest atšķirīgus kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 pārtikas produktos tiek kontrolētas farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas. Pat tad, ja šādu vielu atlieku līmenis ar šo regulu nav noteikts, šādu vielu atliekas ir iespējamas sakarā ar vides piesārņojumu vai kādu dabīgo metabolītu dzīvniekā. Laboratoriski iespējams konstatēt aizvien mazākus šādu atlieku daudzumus. Šādas atliekas ir likušas dalībvalstīm ieviest atšķirīgus kontroles pasākumus.

| (23) | Tādēļ, lai sekmētu tirdzniecību Kopienā un importu, Kopienai jāparedz procedūras, lai kontroles nolūkos noteiktu atsauces vērtības tādam atlieku koncentrācijas apjomam, kam laboratoriska analīze ir tehniski iespējama
  , tomēr neapdraudot cilvēku veselības aizsardzības augsto līmeni Kopienā. Tomēr, nosakot atsauces vērtības kontroles nolūkos, nekādā gadījumā nedrīkst radīt priekšnosacījumus neatļautu vielu nelegālai izmantošanai, lai ārstētu produktīvos dzīvniekus. Tādēļ jebkādas šo vielu atliekas pārtikā ir ļoti nevēlamas. |
| --- | --- |

(23)

Tādēļ, lai sekmētu tirdzniecību Kopienā un importu, Kopienai jāparedz procedūras, lai kontroles nolūkos noteiktu atsauces vērtības tādam atlieku koncentrācijas apjomam, kam laboratoriska analīze ir tehniski iespējama
  , tomēr neapdraudot cilvēku veselības aizsardzības augsto līmeni Kopienā. Tomēr, nosakot atsauces vērtības kontroles nolūkos, nekādā gadījumā nedrīkst radīt priekšnosacījumus neatļautu vielu nelegālai izmantošanai, lai ārstētu produktīvos dzīvniekus. Tādēļ jebkādas šo vielu atliekas pārtikā ir ļoti nevēlamas.

| (24) | Tiesību akti par maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem jāvienkāršo, apvienojot vienā Komisijas regulā visus lēmumus, ar ko klasificē farmakoloģiski aktīvās vielas saistībā ar to atliekām, un nosakot atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(24)

Tiesību akti par maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem jāvienkāršo, apvienojot vienā Komisijas regulā visus lēmumus, ar ko klasificē farmakoloģiski aktīvās vielas saistībā ar to atliekām, un nosakot atsauces vērtības.

| (25) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12). |
| --- | --- |

(25)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12).

| (26) | Komisijai jo īpaši jāpiešķir pilnvaras pieņemt noteikumus par ekstrapolācijas nosacījumiem un par atsauces vērtību noteikšanu. Šie pasākumi, kas ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5a. pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru ║. |
| --- | --- |

(26)

Komisijai jo īpaši jāpiešķir pilnvaras pieņemt noteikumus par ekstrapolācijas nosacījumiem un par atsauces vērtību noteikšanu. Šie pasākumi, kas ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5a. pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

| (27) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — proti, aizsargāt cilvēku veselību un dzīvnieku veselību, kā arī nodrošināt piemērotu veterināro zāļu pieejamību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — proti, aizsargāt cilvēku veselību un dzīvnieku veselību, kā arī nodrošināt piemērotu veterināro zāļu pieejamību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (28) | Tādēļ skaidrības labad Regula (EEK) Nr. 2377/90 ir jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ skaidrības labad Regula (EEK) Nr. 2377/90 ir jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (29) | Jāparedz pārejas laiks, lai Komisija varētu sagatavot un pieņemt regulu, kurā būtu visi piemērojamie lēmumi atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2377/90 un šās jaunās regulas īstenošanas noteikumi, |
| --- | --- |

(29)

Jāparedz pārejas laiks, lai Komisija varētu sagatavot un pieņemt regulu, kurā būtu visi piemērojamie lēmumi atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2377/90 un šās jaunās regulas īstenošanas noteikumi,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   
  Lai nodrošinātu pārtikas drošību, šajā
  regulā ir izklāstīti noteikumi un procedūras, lai noteiktu:

| a) | farmakoloģiski aktīvās vielas maksimāli pieļaujamo koncentrāciju dzīvnieku izcelsmes pārtikā (“maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu”); |
| --- | --- |

a)

farmakoloģiski aktīvās vielas maksimāli pieļaujamo koncentrāciju dzīvnieku izcelsmes pārtikā (“maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu”);

| b) | farmakoloģiski aktīvās vielas atlieku līmeni,
  kas noteikts kontroles nolūkos konkrētu vielu gadījumā, kurām nav noteikts maksimālais atlieku līmenis saskaņā ar
  šo
  regulu
  (‘atsauces
  ’vērtības |
| --- | --- |

b)

farmakoloģiski aktīvās vielas atlieku līmeni,
  kas noteikts kontroles nolūkos konkrētu vielu gadījumā, kurām nav noteikts maksimālais atlieku līmenis saskaņā ar
  šo
  regulu
  (‘atsauces
  ’vērtības

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | bioloģiskas izcelsmes aktīvajām vielām, kas paredzētas aktīvas vai pasīvas imunitātes izraisīšanai vai imunitātes diagnosticēšanai un ko izmanto imunoloģiskajās veterinārajās zālēs; |
| --- | --- |

a)

bioloģiskas izcelsmes aktīvajām vielām, kas paredzētas aktīvas vai pasīvas imunitātes izraisīšanai vai imunitātes diagnosticēšanai un ko izmanto imunoloģiskajās veterinārajās zālēs;

| b) | vielām, kas ietilpst Regulas (EEK) Nr. 315/93 piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

b)

vielām, kas ietilpst Regulas (EEK) Nr. 315/93 piemērošanas jomā.

3.   Šo regulu piemēro, neskarot Kopienas tiesību aktus, ar ko aizliedz lietot produktīvajos dzīvniekos atsevišķas vielas, kurām ir hormonāla iedarbība, kā noteikts Direktīvā 96/22/EK.

2. pants

Definīcijas

Papildus Direktīvas 2001/82/EK 1. pantā, Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. un 3. pantā sniegtajām definīcijām šīs regulas nolūkos piemēro šādas definīcijas:

| a) | “farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas” ir visas farmakoloģiski aktīvās vielas, kuras izteiktas mg/kg vai μg/kg svaigā svara, un ietver aktīvas vielas, palīgvielas vai noārdīšanās produktus un to metabolītus, kas saglabājas no dzīvniekiem iegūtā pārtikā; |
| --- | --- |

a)

“farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas” ir visas farmakoloģiski aktīvās vielas, kuras izteiktas mg/kg vai μg/kg svaigā svara, un ietver aktīvas vielas, palīgvielas vai noārdīšanās produktus un to metabolītus, kas saglabājas no dzīvniekiem iegūtā pārtikā;

| b) | “produktīvie dzīvnieki” ir dzīvnieki, kurus audzē, tur, nokauj vai ievāc īpaši pārtikas ražošanas nolūkos. |
| --- | --- |

b)

“produktīvie dzīvnieki” ir dzīvnieki, kurus audzē, tur, nokauj vai ievāc īpaši pārtikas ražošanas nolūkos.

II   SADAĻA

MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMIE ATLIEKU LĪMEŅI

I   nodaļa

Apdraudējuma izvērtējums un riska pārvaldība

1.   IEDAĻA

Farmakoloģiski aktīvās vielas, kas paredzētas izmantošanai veterinārajās zālēs

3. pants

Aģentūras atzinuma pieprasīšana

1.   Par visām farmakoloģiski aktīvajām vielām, kas paredzētas izmantošanai produktīvajiem dzīvniekiem ievadāmās veterinārajās zālēs, jāsaņem Veterināro zāļu komitejas (turpmāk tekstā — “komiteja”) izstrādāts Eiropas Zāļu aģentūras (turpmāk tekstā — “aģentūra”) atzinums par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu.

2.   Šim nolūkam veterināro zāļu, kurās šāda viela ir izmantota, tirdzniecības atļaujas turētājs, pieteikuma iesniedzējs šādas tirdzniecības atļaujas saņemšanai vai persona, kas gatavojas iesniegt pieteikumu šādas tirdzniecības atļaujas saņemšanai, iesniedz pieprasījumu aģentūrai.

4. pants

Aģentūras atzinums

1.   Aģentūras atzinums ietver zinātnisku apdraudējuma izvērtējumu un ieteikumus attiecībā uz riska pārvaldību.

2.   Zinātniskā apdraudējuma izvērtējuma un riska pārvaldības ieteikumu mērķis ir nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni, vienlaikus nodrošinot arī to, ka piemērotu veterināro zāļu trūkums negatīvi neietekmē cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību.
  Šādos ieteikumos jāņem vērā visi attiecīgie Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātniskie atzinumi, izmantojot sadarbības dokumentus.

5. pants

Ekstrapolācija

Lai nodrošinātu atļautu veterināro zāļu pieejamību tādu slimību ārstēšanai, kuras skar produktīvos dzīvniekus, komiteja, veicot zinātniskos apdraudējuma izvērtējumus un izstrādājot riska pārvaldības ieteikumus, izskata iespēju izmantot kādai farmakoloģiski aktīvai vielai kādā konkrētā pārtikas produktā noteiktos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus arī citam pārtikas produktam, kas iegūts no vienas un tās pašas sugas, vai vienā vai vairākās sugās arī citām sugām.

6. pants

Zinātniskais apdraudējuma izvērtējums

1.   Zinātniskajā apdraudējuma izvērtējumā tiek aplūkots farmakoloģiski aktīvo vielu metabolisms un noārdīšanās attiecīgajās dzīvnieku sugās un atlieku veids un daudzums, izteikts pieļaujamajā dienas devā (PDD), ko cilvēki var uzņemt savas dzīves laikā un kas nerada ievērojamu veselības apdraudējumu. Var izmantot PDD alternatīvas, ja Komisija tās ir noteikusi, kā paredzēts 12. panta 1. punktā.

2.   Zinātniskais apdraudējuma izvērtējums attiecas uz

| a) | atlieku veidu un daudzumu, ko uzskata par tādu, kurš neapdraud cilvēku veselībai; |
| --- | --- |

a)

atlieku veidu un daudzumu, ko uzskata par tādu, kurš neapdraud cilvēku veselībai;

| b) | toksikoloģiskās,
  farmakoloģiskās vai mikrobioloģiskās ietekmes uz cilvēkiem risku; |
| --- | --- |

b)

toksikoloģiskās,
  farmakoloģiskās vai mikrobioloģiskās ietekmes uz cilvēkiem risku;

| c) | atliekām, kas ir augu izcelsmes pārtikā vai nāk no vides. |
| --- | --- |

c)

atliekām, kas ir augu izcelsmes pārtikā vai nāk no vides.

3.   Ja vielas metabolismu vai noārdīšanos nevar izvērtēt un vielas lietošanas mērķis ir veicināt dzīvnieku veselību un labturību, zinātniskajā apdraudējuma izvērtējumā var ņemt vērā pārraudzības datus vai datus par iedarbību.

7. pants

Riska pārvaldības ieteikumi

1.   Riska pārvaldības ieteikumi balstās uz zinātnisko apdraudējuma izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar 6. pantu, un tajos novērtēts turpmākais:

| a) | alternatīvu vielu pieejamība attiecīgo sugu ārstēšanai vai izvērtētās vielas nepieciešamība, lai novērstu nevajadzīgas dzīvnieku ciešanas vai nodrošinātu to cilvēku drošību, kuri šos dzīvniekus ārstē; |
| --- | --- |

a)

alternatīvu vielu pieejamība attiecīgo sugu ārstēšanai vai izvērtētās vielas nepieciešamība, lai novērstu nevajadzīgas dzīvnieku ciešanas vai nodrošinātu to cilvēku drošību, kuri šos dzīvniekus ārstē;

| b) | citi pamatoti faktori, piemēram, pārtikas
  un dzīvnieku barības
  ražošanas tehnoloģiskie aspekti, kontroles iespējamība, veterinārajās zālēs esošo vielu lietošanas apstākļi
  , atbilstība labai veterinārajai praksei,
  un noteikumi un nepareizas vai nelikumīgas lietošanas iespējamība
  ; Par ļaunprātīgu izmantošanu uzskata arī profilaktisku veterināro zāļu izmantošanu gadījumos, kad slimības varētu novērst arī piemēroti un atbilstoši mainot audzēšanas apstākļus; |
| --- | --- |

b)

citi pamatoti faktori, piemēram, pārtikas
  un dzīvnieku barības
  ražošanas tehnoloģiskie aspekti, kontroles iespējamība, veterinārajās zālēs esošo vielu lietošanas apstākļi
  , atbilstība labai veterinārajai praksei,
  un noteikumi un nepareizas vai nelikumīgas lietošanas iespējamība
  ; Par ļaunprātīgu izmantošanu uzskata arī profilaktisku veterināro zāļu izmantošanu gadījumos, kad slimības varētu novērst arī piemēroti un atbilstoši mainot audzēšanas apstākļus;

| c) | neatkarīgi no tā, vai ir nepieciešams noteikt maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu vai provizorisku maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu kādai veterinārajās zālēs esošai farmakoloģiski aktīvai vielai vai nē ▐ — šis maksimāli pieļaujamais atlieku daudzuma līmenis un, ja vajadzīgs, nosacījumi vai ierobežojumi tās lietošanai; |
| --- | --- |

c)

neatkarīgi no tā, vai ir nepieciešams noteikt maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu vai provizorisku maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu kādai veterinārajās zālēs esošai farmakoloģiski aktīvai vielai vai nē ▐ — šis maksimāli pieļaujamais atlieku daudzuma līmenis un, ja vajadzīgs, nosacījumi vai ierobežojumi tās lietošanai;

| d) | iespējamība noteikt maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu, ja sniegtie dati neļauj noteikt drošu daudzumu vai ja sakarā ar to, ka nav pieejama zinātniska informācija, nav iespējams pieņemt galīgo lēmumu par cilvēku veselību saistībā ar vielas atliekām. |
| --- | --- |

d)

iespējamība noteikt maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu, ja sniegtie dati neļauj noteikt drošu daudzumu vai ja sakarā ar to, ka nav pieejama zinātniska informācija, nav iespējams pieņemt galīgo lēmumu par cilvēku veselību saistībā ar vielas atliekām.

2.
     
  Veterināro zāļu, kurām nav noteikts maksimālais atlieku līmenis zirgu dzimtas dzīvniekos, kuras nav iekļautas Regulas (EEK) Nr. 2377/90 IV pielikumā vai šīs regulas 13. panta 2. punktā un kuras izmanto nepareizi, kā definēts Direktīvas 2001/82/EK 1. panta 16. punktā, un saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 10. un 11. pantā minētajiem “savstarpēji izrietošiem noteikumiem”, un kurus neievada muskulī vai zemādas injekciju veidā, nominālais izdalīšanās laikposms ir seši mēneši.

3.
     
  Farmaceitiskajiem līdzekļiem, kas satur farmakoloģiski aktīvās vielas, kas nav ietvertas vielu sarakstā, kas ir būtiskas attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas minētas Direktīvas 2001/82/EK 10. panta 3. punktā un kuras neievada intramuskulāri vai zemādas injekciju veidā, izdalīšanās periods ir seši mēneši.

8. pants

Pieprasījumi un procedūras

1.   Pieprasījums, kas minēts 3. pantā, atbilst formātam un saturam, ko Komisija nosaka saskaņā ar 12. panta 1. punktu, un to iesniedz kopā ar aģentūrai pienākošos maksājumu.

2.   Aģentūra nodrošina, ka komiteja sniedz atzinumu 210 dienu laikā pēc derīga pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar 3. pantu un šā panta 1. punktu. Šo termiņu aptur, ja aģentūra konkrētā laikā pieprasa iesniegt papildu informāciju par attiecīgo vielu, līdz brīdim, kad pieprasītā papildu informācija ir sniegta.

3.   Aģentūra nosūta 4. pantā minēto atzinumu pieprasītājam. Pēc atzinuma saņemšanas 15 dienu laikā pieprasītājs var sniegt aģentūrai rakstveida paziņojumu par to, ka viņš vēlas lūgt atzinuma pārskatīšanu. Tādā gadījumā viņš 60 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta aģentūrai sīki izstrādātu sava lūguma pamatojumu.

Komiteja 60 dienu laikā pēc lūguma pamatojuma saņemšanas nolemj, vai tās atzinums ir jāpārskata. Par lūgumu pieņemtā lēmuma pamatojumu pievieno 4. punktā minētajam galīgajam atzinumam.

4.   Aģentūra 15 dienu laikā no galīgā atzinuma pieņemšanas nosūta to Komisijai un pieprasītājam, norādot tās secinājumu pamatojumu.

5.
     
  Īpašos gadījumos, kad vajadzīgs steidzams apstiprinājums, lai nodrošinātu cilvēku un dzīvnieku veselības un labklājības aizsardzību, Komisija saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 23. panta 3. punktā, var noteikt maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.

2.   IEDAĻA

Farmakoloģiski aktīvās vielas, kas nav paredzētas izmantošanai veterinārajās zālēs

9. pants

Aģentūras atzinums, ko pieprasa Komisija vai dalībvalstis

1.   ▐ Komisija, dalībvalstis vai
  trešā puse, kurai ir likumīgas intereses
  var nosūtīt aģentūrai pieprasījumus pēc atzinuma par
  farmakoloģiski aktīvo vielu
  maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem
  jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | ja attiecīgo vielu ir atļauts izmantot veterinārajās zālēs trešā valstī un attiecībā uz šo vielu nav iesniegts pieteikums saskaņā ar 3. pantu, vai |
| --- | --- |

a)

ja attiecīgo vielu ir atļauts izmantot veterinārajās zālēs trešā valstī un attiecībā uz šo vielu nav iesniegts pieteikums saskaņā ar 3. pantu, vai

| b) | attiecīgā viela ir tādu zāļu sastāvā, kuras paredzēts izmantot saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 11. pantu, bet par šo vielu nav saņemts pieteikums saskaņā ar 3. pantu, vai |
| --- | --- |

b)

attiecīgā viela ir tādu zāļu sastāvā, kuras paredzēts izmantot saskaņā ar Direktīvas 2001/82/EK 11. pantu, bet par šo vielu nav saņemts pieteikums saskaņā ar 3. pantu, vai

| c) | attiecīgā viela ir iekļauta biocīdā produkta sastāvā, kuru izmanto dzīvnieku audzēšanai, un maksimālie atlieku līmeņi jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (13) |
| --- | --- |

c)

attiecīgā viela ir iekļauta biocīdā produkta sastāvā, kuru izmanto dzīvnieku audzēšanai, un maksimālie atlieku līmeņi jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (13)

| d) | attiecīgo vielu var izmantot dzīvnieku efektīvai ārstēšanai maznozīmīgu sugu vai niecīgas izmantošanas gadījumā, ja neeksistē īpašas zāles šādiem gadījumiem. |
| --- | --- |

d)

attiecīgo vielu var izmantot dzīvnieku efektīvai ārstēšanai maznozīmīgu sugu vai niecīgas izmantošanas gadījumā, ja neeksistē īpašas zāles šādiem gadījumiem.

2.
     
  Gadījumos, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā, attiecībā uz maznozīmīgām sugām vai niecīgu izmantošanu, pieprasījumu Aģentūrai var iesniegt ieinteresētā puse vai organizācija.

3.
     
  Piemēro 4. līdz 7. pantu.

4.
     
  punktā minētajam pieprasījumam pēc atzinuma jāatbilst formas un satura prasībām, kādas noteikusi Komisija saskaņā ar 12. panta 1. punktu.

5.   Aģentūra nodrošina, ka komiteja sniedz atzinumu 210 dienu laikā pēc Komisijas pieprasījuma saņemšanas. Šo termiņu aptur, ja aģentūra konkrētā laikā pieprasa iesniegt papildu informāciju par attiecīgo vielu, līdz brīdim, kad pieprasītā papildu informācija ir sniegta.

6.   Aģentūra 15 dienu laikā no galīgā atzinuma pieņemšanas nosūta to Komisijai, ja vajadzīgs, tai dalībvalstij vai personai, kura pieprasījumu iesniegusi, norādot tās secinājumu pamatojumu.

3.   IEDAĻA

Vispārīgi noteikumi

10. pants

Atzinuma pārskatīšana

Ja Komisija,
  jebkura persona, kas iesniedz atzinuma pieprasījumu
  atbilstīgi 3. pantam vai kāda dalībvalsts atbilstīgi 9. pantam sakarā ar kādu jaunu informāciju uzskata, ka nepieciešama atzinuma pārskatīšana, lai aizsargātu cilvēku vai dzīvnieku veselību, tā var lūgt aģentūru sniegt jaunu atzinumu par attiecīgajām vielām.

Šim pieprasījumam pievieno informāciju, kurā tiek izskaidrota problēmas būtība. Jaunajam atzinumam piemēro attiecīgi 8. panta 2.
  līdz
  4. punktu vai 9. panta 5. un 6. punktu.

11. pants

Atzinumu publicēšana

Aģentūra publicē 4., 9. un 10. pantā minētos atzinumus, pirms tam svītrojot tajos komerciāli konfidenciālo informāciju.

12. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Komisija, apspriežoties ar aģentūru, pieņem
  noteikumus par
  :

| a) | veidu, kādā tiek sniegti 3. un 9. pantā minētie pieprasījumi, kā arī to saturu; |
| --- | --- |

a)

veidu, kādā tiek sniegti 3. un 9. pantā minētie pieprasījumi, kā arī to saturu;

| b) | metodiskos principus 6. un 7. pantā minētajai apdraudējuma izvērtēšanai un riska pārvaldības ieteikumiem, tostarp tehniskās prasības saskaņā ar starptautiski pieņemtiem standartiem. |
| --- | --- |

b)

metodiskos principus 6. un 7. pantā minētajai apdraudējuma izvērtēšanai un riska pārvaldības ieteikumiem, tostarp tehniskās prasības saskaņā ar starptautiski pieņemtiem standartiem.

Noteikumus a) apakšpunktā minētajā gadījumā pieņem saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas minēta 23. panta 2. punktā un b) apakšpunktā minētajā gadījumā — saskaņā ar regulatīvās kontroles procedūru, kas minēta 23. panta 3. punktā.

2.   Komisija, apspriežoties ar aģentūru
  un ieinteresētajām pusēm
  , pieņem noteikumus par maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma, kas noteikts konkrētam pārtikas produktam, izmantošanu citam tās pašas sugas izcelsmes pārtikas produktam vai vienai sugai noteiktā daudzuma izmantošanu citām sugām, kā minēts 5. pantā. Šajos noteikumos konkrēti norāda, kā un ar kādiem nosacījumiem zinātniskā informācija par atliekām kādā konkrētā pārtikas produktā vai kādā sugā vai vairākās sugās var tikt izmantota, lai noteiktu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu citos pārtikas produktos vai citās sugās.

Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

II   nodaļa

Klasificēšana

13. pants

Farmakoloģiski aktīvo vielu klasificēšana

1.   Komisija klasificē farmakoloģiski aktīvās vielas, par kurām sniegts aģentūras atzinums par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu saskaņā ar 4., 9. un 10. pantu.

2.   Klasifikācijā ietver farmakoloģiski aktīvo vielu sarakstu un terapeitiskās klases, kurām vielas pieder. Klasificēšana nozīmē arī to, ka katrai šādai vielai tiek noteikts vai konstatēts viens no šādiem elementiem:

| a) | maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums; |
| --- | --- |

a)

maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums;

| b) | provizorisks maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums; |
| --- | --- |

b)

provizorisks maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums;

| c) | fakts, ka maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma nav; |
| --- | --- |

c)

fakts, ka maksimāli pieļaujamā atlieku daudzuma nav;

| (d) | vielas vai tās atlieku atrašanās
  aizliegums
  dzīvnieku izcelsmes produktos
  . |
| --- | --- |

(d)

vielas vai tās atlieku atrašanās
  aizliegums
  dzīvnieku izcelsmes produktos
  .

3.   Maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu nosaka, ja tas vajadzīgs cilvēku veselības aizsardzības nolūkos:

| a) | atbilstīgi aģentūras atzinumam saskaņā ar 4., 9. vai 10. pantu;
  vai |
| --- | --- |

a)

atbilstīgi aģentūras atzinumam saskaņā ar 4., 9. vai 10. pantu;
  vai

| (b) | atbilstīgi Kopienas
  delegācijas
  balsojumam Codex Alimentarius

  komisijā
  par to, ka kādai farmakoloģiski aktīvai vielai, kas paredzēta lietošanai veterinārās zālēs, jānosaka maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums,
  ja zinātniskie dati, kas ņemti vērā, ir bijuši pieejami Kopienas delegācijai pirms balsojuma Codex Alimentarius komisijā. Šajā
  gadījumā aģentūrai papildu izvērtējums nav jāveic. |
| --- | --- |

(b)

atbilstīgi Kopienas
  delegācijas
  balsojumam Codex Alimentarius

  komisijā
  par to, ka kādai farmakoloģiski aktīvai vielai, kas paredzēta lietošanai veterinārās zālēs, jānosaka maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums,
  ja zinātniskie dati, kas ņemti vērā, ir bijuši pieejami Kopienas delegācijai pirms balsojuma Codex Alimentarius komisijā. Šajā
  gadījumā aģentūrai papildu izvērtējums nav jāveic.

4.   Pagaidu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu farmakoloģiski aktīvai vielai var noteikt, ja zinātniskie dati ir nepilnīgi, ar nosacījumu, ka nav pamata uzskatīt, ka attiecīgās vielas atliekas ierosinātajā līmenī rada apdraudējumu cilvēku veselību.

Pagaidu maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums attiecas uz noteiktu laika posmu, kas nepārsniedz piecus gadus. Šo laika posmu var vienu reizi pagarināt uz laika posmu, kas nepārsniedz divus gadus, ja var pierādīt, ka šāds pagarinājums ļautu pabeigt notiekošos zinātniskos pētījumus.

5.   Maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu nenosaka, ja atbilstīgi atzinumam saskaņā ar 4., 9. vai 10. pantu cilvēku veselības aizsardzības nolūkos tas nav vajadzīgs.

6.   Atbilstīgi atzinumam saskaņā ar 4., 9. vai 10. pantu vielas
  vai tās atlieku atrašanos dzīvnieku izcelsmes produktos
  aizliedz, ja tiek izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | ja kādas farmakoloģiski aktīvās vielas
  vai tās atlieku atrašanās dzīvnieku izcelsmes produktos rada risku
  cilvēku
  veselībai
  ; |
| --- | --- |

a)

ja kādas farmakoloģiski aktīvās vielas
  vai tās atlieku atrašanās dzīvnieku izcelsmes produktos rada risku
  cilvēku
  veselībai
  ;

| b) | ja nav iespējams izdarīt galīgos secinājumus par vielas atlieku ietekmi uz cilvēku veselību. |
| --- | --- |

b)

ja nav iespējams izdarīt galīgos secinājumus par vielas atlieku ietekmi uz cilvēku veselību.

7.   Ja tas nepieciešams cilvēku veselības aizsardzības nolūkos, klasifikācijā ietver nosacījumus un ierobežojumus tādu farmakoloģiski aktīvu vielu lietošanai, kuras izmanto veterinārajās zālēs un kurām ir vai nav noteikts maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums.

14. pants

Saīsinātā kārtība aģentūras atzinuma saņemšanai

1.
     
  Konkrētos gadījumos, kad veterinārajām zālēm vai biocīdajiem produktiem ir steidzami jāsaņem atļauja, tāpēc ka tas saistīts ar sabiedrības veselību vai dzīvnieku veselību un labturību, Komisija, jebkura persona, kas pieprasījusi atzinumu saskaņā ar 3. pantu, vai dalībvalsts var lūgt aģentūru veikt farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamā atlieku līmeņa novērtēšanas šajos produktos saīsināto kārtību.

2.
     
  Pieteikuma formu un saturu nosaka Komisija saskaņā ar 12. panta 1. punkta noteikumiem.

3.
     
  Neatkarīgi no 8. panta 2. punkta un 9. panta 5. punkta noteikumiem, aģentūra nodrošina, ka komiteja spēj sniegt savu atzinumu 150 dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas.

15. pants

Parastā procedūra

1.   Šīs regulas 13. pantā paredzētās klasificēšanas nolūkos Komisija 30 dienu laikā pēc 4. pantā, 9. panta 1. punktā vai 10. pantā minētā aģentūras atzinuma saņemšanas sagatavo regulas projektu. Komisija arī sagatavo regulas projektu 30 dienu laikā pēc tam, kad saņemts rezultāts Kopienas
  delegācijas balsojumam
  ║Codex Alimentarius

  komisijā
  par to, ka jānosaka maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums, kā minēts 13. panta 3. punktā.

Ja regulas projekts nav saskaņā ar aģentūras atzinumu, Komisija sniedz paskaidrojumu, kurā sīki izklāstīti atšķirību iemesli.

2.   Komisija 1. punktā minēto regulu pieņem saskaņā ar
  23. panta 3. punktā
  minēto regulatīvo
  kontroles
  procedūru
  90
  dienu laikā pēc šīs procedūras beigām.

3.
     
  Saīsinātās kārtības, kas minēta 14. pantā, gadījumā Komisija pieņem 1. punktā minēto regulu 15 dienu laikā no 23. panta 2. punktā minētās regulatīvās procedūras beigām.

16. pants

Analīzes metodes

Aģentūra konsultē atlieku laboratoriskās analīzes Kopienas references laboratorijas, ko Komisija noteikusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004, par piemērotām analīzes metodēm
  saskaņotai paraugu ņemšanai
  , lai noteiktu to farmakoloģiski aktīvo vielu atliekas, kurām saskaņā ar šīs regulas 13. pantu noteikti maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi. Aģentūra sniedz informāciju par šīm metodēm Kopienas references laboratorijām un valstu references laboratorijām, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004.

17. pants

Pārtikas produktu aprite

Dalībvalstis
  aizliedz tādas
  dzīvnieku izcelsmes pārtikas importu un laišanu tirgū,
  kas satur nelegāli ievadītu farmakoloģiski aktīvu vielu atliekas, kas netiek klasificētas saskaņā ar 13. panta 2. punkta a), b) vai c) apakšpunktu.

Atbilstīgi tādu preču imports no trešām valstīm, kuru sastāvā ir nelegāli ievadītu vielu atliekas, kuru izmantošana ir aizliegta Eiropas Savienībā, ir aizliegts, lai aizsargātu sabiedrības veselību.

III   SADAĻA

ATSAUCES VĒRTĪBAS

18. pants

Noteikšana un pārskatīšana

1.   Ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu importētas vai tirgū laistas dzīvnieku izcelsmes pārtikas kontroli, Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 var noteikt to farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku atsauces vērtības, kuras nav klasificētas saskaņā ar 13. panta 2. punkta a), b) vai c) apakšpunktu.

Jāņem vērā 4. un 8. pantā noteiktie apdraudējuma izvērtējuma pamatprincipi un jānodrošina augsts veselības aizsardzības līmenis.

Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Atsauces vērtības pārskata, ņemot vērā
  , visus jaunākos datus par cilvēku veselības un pārtikas ķēdes aizsardzību
  .

Dzīvnieku valsts izcelsmes pārtikas produktus, kuru sastāvā ir farmakoloģiski aktīvas vielas, kam nav noteikts maksimālais pieļaujamais atlieku daudzums, nedrīkst laist tirgū.

19. pants

Atsauces vērtību noteikšanas metodes

1.   Atsauces vērtības balstās uz analizējamās vielas saturu paraugā, ko ar analīzes metodi, kura apstiprināta saskaņā ar Kopienas prasībām, var noteikt un apstiprināt references kontrollaboratorijas, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004. Šajā darbā attiecīgā Kopienas references laboratorija Komisijai sniedz padomus par analīzes metožu veikšanu.

2.   Komisija var nosūtīt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei pieprasījumu pēc apdraudējuma izvērtējuma attiecībā uz to, vai atsauces vērtības ir adekvāts solis cilvēku veselības aizsardzībai. Šajos gadījumos Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde nodrošina atzinuma sniegšanu Komisijai 210 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

3.   Apdraudējuma izvērtējumā ņem vērā noteikumus,
  tostarp zinātniskās metodes,
  kas Komisijai jāpieņem, apspriežoties ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi.

Šos noteikumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

20. pants

Kopienas ieguldījums atsauces vērtību atbalsta pasākumos

Ja šīs sadaļas piemērošana liek Kopienai finansēt pasākumus atsauces vērtību noteikšanas un darbības atbalstam, piemēro Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

21. pants

Laišana tirgū

Ja pārsniedz šajā regulā noteiktos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus, attiecīgo produktu nedrīkst laist tirgū kā pārtikas produktu vai pārstrādāt pārtikas produktā, vai iekļaut pārtikas produkta sastāvā.

22. pants

Atsauces vērtību īstenošana

1.
     
  Ja tiek veiktas dzīvnieku izcelsmes pārtikas pārbaudes un analītisko pārbaužu rezultāti apstiprina tādas farmakoloģiski aktīvas vielas klātbūtni, kas nav klasificējama saskaņā ar 13. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu, tādos daudzumos, kas vienādi ar vai augstāki par tās atsauces vērtību, attiecīgā partija ir jāuzskata par Kopienas tiesību aktu prasībām neatbilstīgu.

2.
     
  Ja dzīvnieku izcelsmes pārtikas analītisko pārbaužu rezultāti ir zemāki par atsauces vērtībām, atļauj produkta iekļūšanu pārtikas apritē. Kompetentā iestāde saglabā iegūtos datus, gadījumiem, ja situācija atkārtojas. Ja vienas un tās pašas izcelsmes produktu analītisko pārbaužu rezultāti atkārtoti uzrāda potenciālo problēmu, kompetentā iestāde informē Komisiju un citas dalībvalstis Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā. Komisija vērš izcelsmes dalībvalsts vai dalībvalstu kompetento iestāžu uzmanību attiecībā uz šo jautājumam un iesniedz atbilstīgus priekšlikumus.

3.
     
  Sīki izstrādātus noteikumus pieņem saskaņā ar 23. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

IV   SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

23. pants

Veterināro zāļu pastāvīgā komiteja

1.   Komisijai palīdz Veterināro zāļu pastāvīgā komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.—4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

24. pants

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja

1.   Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.—4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

25. pants

Farmakoloģiski aktīvo vielu klasificēšana atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2377/90

Komisija līdz ... (14) saskaņā ar
  23
  . panta
  3
  . punktā minēto regulatīvo
  kontroles
  procedūru pieņem regulu, kurā ietver farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikāciju pēc maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I līdz IV pielikumu.

26. pants

Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei

Komisija līdz ... (15) iesniedz Eiropas arlamentam un Padomei ziņojumu. Ziņojumā jo īpaši tiek pārskatīta pieredze, kas gūta, piemērojot šo regulu. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus.

27. pants

Atcelšana

1.   Regulu (EEK) Nr. 2377/90 atceļ.

2.   Atceltās regulas I līdz IV pielikumu turpina piemērot līdz brīdim, kad stājas spēkā 25. pantā minētā regula. Atceltās regulas V pielikumu turpina piemērot līdz brīdim, kad stājas spēkā 12. panta 1. punktā minētie pasākumi.

3.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un 25. pantā minēto regulu.

28. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 10, 15.1.2008., 51. lpp
  .

1

OV C 10, 15.1.2008., 51. lpp

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija Nostāja.251. pantā noteikto procedūru,.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija Nostāja.

(4)  

  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp

  .

4

OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp

(5)  OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp. ║.

5

(6)  

  OV C 27 E, 31.1.2002., 80. lpp

  .

6

OV C 27 E, 31.1.2002., 80. lpp

(7)  OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp. ║.

7

(8)  OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp. ║.

8

(9)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. ║.

9

(10)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp. Labota versija OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp
  .

10

Labota versija OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp

(11)  OV L 136, 30.4.2006., 1. lpp. ║.

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

12

(13)  

  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp

  .

13

OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp

(14)  
  90

  dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

14

90

dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(15)  
  Pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

15

Pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/99 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/99

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsNabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gads ***I

P6_TA(2008)0286

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010. gads) (COM(2007)0797 — C6-0469/2007 — 2007/0278(COD))

2009/C 286 E/38

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0797),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 137. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0469/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0173/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | pieņem zināšanai pievienoto Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai pievienoto Komisijas paziņojumu;

| 3. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0278

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 17. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1098/2008/EK.)

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsKomisijas deklarācija

Komisija uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi veicināt un atbalstīt plašu visulīmeņu dalību darbībās, kas saistītas ar Nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010), laipraktiski nodrošinātu šā gada pozitīvo un ilgstošo ietekmi.

Saskaņā ar lēmumu par Eiropas gadu Komisija sagatavos kopējās pamatnostādnes stratēģiskajā pamatdokumentā (SPD), kurā noteiks galvenās prioritātes Eiropas gada darbību īstenošanai, tostarp minimuma standartus attiecībā uz dalību valstu struktūrās un darbībās (sk. lēmuma pielikuma II daļas 2. punktu).

SPD ir adresēts valsts īstenošanas struktūrām, kas ir atbildīgas par Eiropas gada valsts programmas sagatavošanu un to atsevišķo darbību atlasi, kurām prasīs Kopienas finansējumu, kā arī citiem dalībniekiem.

Šajā saistībā Komisija uzsvērs to, ka ir svarīgi veicināt visu NVO, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, piekļuvi. Lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku piekļuvi, valsts īstenošanas struktūras var nolemt nepieprasīt līdzfinansējumu un atsevišķas darbības finansēt pilnībā.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/100

---

Otrdiena, 2008. gada 17. jūnijsVienotās valūtas pieņemšana Slovākijā 2009. gada 1. janvārī *

P6_TA(2008)0287

Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam atbilstīgi EK līguma 122. panta 2. punktam par vienotās valūtas pieņemšanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (COM(2008)0249 — C6-0198/2008 — 2008/0092(CNS))

2009/C 286 E/39

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0249),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada konverģences ziņojumu par Slovākiju (COM(2008)0248) un Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2008. gada maija konverģences ziņojumu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu Padomes Lēmumam, ar kuru atceļ Lēmumu 2005/182/EK par pārmērīga deficīta pastāvēšanu Slovākijā (SEC(2008)0572),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūcija par 2007. gada pārskatu par euro zonu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par apspriežu metodes ar Parlamentu uzlabošanu procedūrās saistībā ar eurozonas paplašināšanu (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par eurozonas paplašināšanu (3),

ņemot vērā Padomes 2003. gada 21. marta Lēmumu 2003/223/EK par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtu (4) 10. panta 2. punkta grozīšanu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 13. marta nostāju par Eiropas Centrālās bankas ieteikumu Padomes lēmuma priekšlikumam par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtu 10. panta 2. punkta grozīšanu (5),

ņemot vērā EK līguma 122. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0198/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A6-0231/2008),

| A. | tā kā Slovākija ir īstenojusi Māstrihtas kritērijus saskaņā ar EK līguma 121. pantu un Līgumā minēto protokolu par konverģences kritērijiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Slovākija ir īstenojusi Māstrihtas kritērijus saskaņā ar EK līguma 121. pantu un Līgumā minēto protokolu par konverģences kritērijiem;

| B. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetāro lietu komitejas delegācija pirmo reizi apmeklēja Slovākiju, lai izvērtētu šīs valsts gatavību pievienoties euro zonai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetāro lietu komitejas delegācija pirmo reizi apmeklēja Slovākiju, lai izvērtētu šīs valsts gatavību pievienoties euro zonai;

| C. | tā kā desmit gadus pēc Ekonomikas un monetārā savienības izveides pieredze liecina, ka pēc pievienošanās euro zonai mazinās stimuli īstenot strukturālas reformas un ka ir pieaugusi ilgtspējības jautājuma nozīme; |
| --- | --- |

C.

tā kā desmit gadus pēc Ekonomikas un monetārā savienības izveides pieredze liecina, ka pēc pievienošanās euro zonai mazinās stimuli īstenot strukturālas reformas un ka ir pieaugusi ilgtspējības jautājuma nozīme;

| D. | tā kā Ekonomikas un finanšu padomes priekšsēdētājs ir uzrakstījis vēstuli Padomei, kas sanāk valstu vai to valdību vadītāju līmenī, kurā izklāsta Slovākijas valdības veiktos pasākumus un uzņemtās politiskās saistības, lai nodrošinātu konverģences ilgtspēju, |
| --- | --- |

D.

tā kā Ekonomikas un finanšu padomes priekšsēdētājs ir uzrakstījis vēstuli Padomei, kas sanāk valstu vai to valdību vadītāju līmenī, kurā izklāsta Slovākijas valdības veiktos pasākumus un uzņemtās politiskās saistības, lai nodrošinātu konverģences ilgtspēju,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | piekrīt euro ieviešanai Slovākijā 2009. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

2.

piekrīt euro ieviešanai Slovākijā 2009. gada 1. janvārī;

| 3. | atzīmē, ka EK līguma 121. pantā ir noteikts, ka augsts noturīgas konverģences līmenis ir sasniegts tad, kad katra dalībvalsts atbilst šādiem kritērijiem: augsts cenu stabilitātes līmenis; valsts finanšu stāvokļa noturība; ir ievērotas valūtas kursa normālas svārstību robežas, kas paredzētas valūtas maiņas kursa mehānismā; un stabilitāte, ko dalībvalsts panākusi konverģencē un ar piedalīšanos Eiropas monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā, kuru atspoguļo ilgtermiņa procentu likmes; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka EK līguma 121. pantā ir noteikts, ka augsts noturīgas konverģences līmenis ir sasniegts tad, kad katra dalībvalsts atbilst šādiem kritērijiem: augsts cenu stabilitātes līmenis; valsts finanšu stāvokļa noturība; ir ievērotas valūtas kursa normālas svārstību robežas, kas paredzētas valūtas maiņas kursa mehānismā; un stabilitāte, ko dalībvalsts panākusi konverģencē un ar piedalīšanos Eiropas monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā, kuru atspoguļo ilgtermiņa procentu likmes;

| 4. | atzīmē, ka ECB 2008. gada konverģences ziņojumā ir noteikti riski attiecībā uz sasniegtā zemās inflācijas līmeņa ilgtspēju un izteikts mudinājums veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu inflāciju; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka ECB 2008. gada konverģences ziņojumā ir noteikti riski attiecībā uz sasniegtā zemās inflācijas līmeņa ilgtspēju un izteikts mudinājums veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu inflāciju;

| 5. | pauž bažas par neatbilstību starp Komisijas un ECB konverģences ziņojumiem attiecībā uz inflācijas ilgtspēju; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par neatbilstību starp Komisijas un ECB konverģences ziņojumiem attiecībā uz inflācijas ilgtspēju;

| 6. | iesaka Slovākijas valdībai izveidot novērošanas centru, kas reizi nedēļā kontrolētu konkrētu pamatproduktu cenu svārstības, lai cīnītos par kļūdainiem priekšstatiem attiecībā uz cenu palielināšanos; |
| --- | --- |

6.

iesaka Slovākijas valdībai izveidot novērošanas centru, kas reizi nedēļā kontrolētu konkrētu pamatproduktu cenu svārstības, lai cīnītos par kļūdainiem priekšstatiem attiecībā uz cenu palielināšanos;

| 7. | aicina Slovākijas valdību nodrošināt nepieciešamo strukturālo reformu turpināšanos darba, pakalpojumu un produktu tirgū, jo īpaši nodrošinot palielinātu darbaspēka mobilitāti un ieguldījumus cilvēku kapitālā; aicina Slovākijas valdību nodrošināt konkurenci, jo īpaši jutīgās nozarēs, piemēram, enerģētikā; |
| --- | --- |

7.

aicina Slovākijas valdību nodrošināt nepieciešamo strukturālo reformu turpināšanos darba, pakalpojumu un produktu tirgū, jo īpaši nodrošinot palielinātu darbaspēka mobilitāti un ieguldījumus cilvēku kapitālā; aicina Slovākijas valdību nodrošināt konkurenci, jo īpaši jutīgās nozarēs, piemēram, enerģētikā;

| 8. | aicina Slovākijas valdību sadarbībā ar Slovākijas Centrālo banku nodrošināt stabilu zemas inflācijas vidi, kuru iespējams sasniegt īstenojot turpmāku fiskālo konsolidāciju un pietiekami stingru nodokļu politiku, lai vidēji ilgā laikā sabalansētu budžetu; aicina Slovākijas darba tirgus partnerus pārredzamā nākotnē saglabāt algu pieauguma atbilstību produktivitātes pieaugumam; |
| --- | --- |

8.

aicina Slovākijas valdību sadarbībā ar Slovākijas Centrālo banku nodrošināt stabilu zemas inflācijas vidi, kuru iespējams sasniegt īstenojot turpmāku fiskālo konsolidāciju un pietiekami stingru nodokļu politiku, lai vidēji ilgā laikā sabalansētu budžetu; aicina Slovākijas darba tirgus partnerus pārredzamā nākotnē saglabāt algu pieauguma atbilstību produktivitātes pieaugumam;

| 9. | aicina Eirogrupu uzlabot koordinēšanu un pārraudzīt kā euro zonas dalībvalstis īsteno uzņemtās politiskās saistības nodrošināt konverģences ilgspēju; |
| --- | --- |

9.

aicina Eirogrupu uzlabot koordinēšanu un pārraudzīt kā euro zonas dalībvalstis īsteno uzņemtās politiskās saistības nodrošināt konverģences ilgspēju;

| 10. | uzsver, ka to euro zonas dalībnieču dalībvalstu nodokļu politikai jāsaskan ar labas pārvaldes principiem nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka to euro zonas dalībnieču dalībvalstu nodokļu politikai jāsaskan ar labas pārvaldes principiem nodokļu jautājumos;

| 11. | atkārtoti norāda uz savu strikto viedokli, ka Padomei un Komisijai ir jāieņem tāda nostāja, ka pirms novērtēt atbilstību Māstrihtas kritērijiem, ir jābūt izbeigtām jebkādām pārmērīga deficīta procedūrām saistībā ar dalībvalsti, kā tas paredzēts Protokola par konverģences kritērijiem 2. pantā; pauž nožēlu, ka Komisija šajā saistībā atkal nav pareizi piemērojusi EK līgumu; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti norāda uz savu strikto viedokli, ka Padomei un Komisijai ir jāieņem tāda nostāja, ka pirms novērtēt atbilstību Māstrihtas kritērijiem, ir jābūt izbeigtām jebkādām pārmērīga deficīta procedūrām saistībā ar dalībvalsti, kā tas paredzēts Protokola par konverģences kritērijiem 2. pantā; pauž nožēlu, ka Komisija šajā saistībā atkal nav pareizi piemērojusi EK līgumu;

| 12. | uzskata, ka visi atbilstīgie pasākumi, ko dalībvalsts, kas iesniegusi pieteikumu dalībai euro zonā, veikusi pēc Komisijas un ECB sagatavoto konverģences ziņojumu publicēšanas, Padomei ir jāņem vērā, pamatojoties uz atbilstīgu Eiropas Parlamenta rezolūciju, un jāiekļauj pārraudzības procesā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka visi atbilstīgie pasākumi, ko dalībvalsts, kas iesniegusi pieteikumu dalībai euro zonā, veikusi pēc Komisijas un ECB sagatavoto konverģences ziņojumu publicēšanas, Padomei ir jāņem vērā, pamatojoties uz atbilstīgu Eiropas Parlamenta rezolūciju, un jāiekļauj pārraudzības procesā;

| 13. | aicina dalībvalstis ļaut Komisijai novērtēt atbilstību Māstrihtas kritērijiem, pamatojoties uz noteiktiem, aktualizētiem, uzticamiem un augstas kvalitātes datiem; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis ļaut Komisijai novērtēt atbilstību Māstrihtas kritērijiem, pamatojoties uz noteiktiem, aktualizētiem, uzticamiem un augstas kvalitātes datiem;

| 14. | pauž bažas par Slovākija pilsoņu nepietiekamo atbalstu euro; tādēļ aicina Slovākijas iestādes izstrādāt sabiedrības informēšanas kampaņu ar mērķi skaidrot vienotas valūtas priekšrocības un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu cenu palielināšanos pārejas periodā; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas par Slovākija pilsoņu nepietiekamo atbalstu euro; tādēļ aicina Slovākijas iestādes izstrādāt sabiedrības informēšanas kampaņu ar mērķi skaidrot vienotas valūtas priekšrocības un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu cenu palielināšanos pārejas periodā;

| 15. | atzīmē, ka visu pušu centieni uzlabot apstākļus, kādos Parlaments īsteno tam EK Līguma 121. un 122. pantā paredzētās tiesības tikt uzklausītam attiecībā uz informāciju un savlaicīgumu, un atzinīgi vērtē Ekonomikas un monetārās komitejas iniciatīvu organizēt mācību komandējumu uz Slovākiju, lai tā pati varētu novērtēt situāciju šajā valstī; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka visu pušu centieni uzlabot apstākļus, kādos Parlaments īsteno tam EK Līguma 121. un 122. pantā paredzētās tiesības tikt uzklausītam attiecībā uz informāciju un savlaicīgumu, un atzinīgi vērtē Ekonomikas un monetārās komitejas iniciatīvu organizēt mācību komandējumu uz Slovākiju, lai tā pati varētu novērtēt situāciju šajā valstī;

| 16. | aicina Komisiju un ECB, iesakot Slovākijas kronas galīgo maiņas kursu, apsvērt visus aspektus; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un ECB, iesakot Slovākijas kronas galīgo maiņas kursu, apsvērt visus aspektus;

| 17. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izdarīt atkāpi no Parlamenta apstiprinātā teksta; |
| --- | --- |

17.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izdarīt atkāpi no Parlamenta apstiprinātā teksta;

| 18. | prasa Padomei vēlreiz ar apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

18.

prasa Padomei vēlreiz ar apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, Eurogrupai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, Eurogrupai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0348.

(2)  OV C 146 E, 12.6.2008., 251. lpp.

(3)  OV C 298 E, 8.12.2006., 249. lpp.

(4)  OV L 83, 1.4.2003., 66. lpp.

(5)  OV C 61 E, 10.3.2004., 374. lpp.

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijs

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/103

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsEiropas Komisijas viceprezidenta Jacques Barrot jaunu pilnvaru piešķiršanas apstiprināšana

P6_TA(2008)0290

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija lēmums par jaunu pilnvaru piešķiršanas apstiprināšanu Komisijas priekšsēdētāja vietniekam Jacques Barrot

2009/C 286 E/40

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 217. panta 2. punktu,

ņemot vērā 5. punktu Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām (1),

ņemot vērā 2008. gada 9. maija priekšlikumu mainīt pilnvaru piešķiršanu Komisijas priekšsēdētāja vietniekam Jacques Barrot,

ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieka uzklausīšanu kompetentajā Parlamenta komitejā, kas notika 2008. gada 16. jūnijā,

ņemot vērā Reglamenta 99. pantu,

| 1. | apstiprina jaunu pilnvaru piešķiršanu priekšsēdētāja vietniekam Jacques Barrot uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2009. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

1.

apstiprina jaunu pilnvaru piešķiršanu priekšsēdētāja vietniekam Jacques Barrot uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2009. gada 31. oktobrim;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 117 E, 18.5.2006., 123. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/103

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijs
  Antonio Tajani iecelšana Komisijas locekļa amatā

P6_TA(2008)0291

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija lēmums, ar ko apstiprina Antonio Tajani iecelšanu Komisi-jas locekļa amatā

2009/C 286 E/41

Eiropas Parlaments,,

ņemot vērā EK līguma 214. panta 2. punkta trešo daļu un 215. pantu,

ņemot vērā 4. punktu Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām (1),

ņemot vērā 2008. gada 7. maijā iesniegto Franco Frattini paziņojumu par atkāpšanos no Komisijas locekļa amata,

ņemot vērā, ka 2008. gada 8. maijā Itālijas Republikas valdība Komisijas locekļa amatam izvirzīja Antonio Tajani,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 9. maija Lēmumu 2008/380/EK, Euratom par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu (2),

ņemot vērā 2008. gada 16. jūnijā notikušo komisāra amatam izvirzītā kandidāta uzklausīšanu kompetentajā Parlamenta komitejā,

ņemot vērā Reglamenta 99. pantu,

| 1. | apstiprina Antonio Tajani iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2009. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Antonio Tajani iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2009. gada 31. oktobrim;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 117 E, 18.5.2006., 123. lpp.

(2)  OV L 131, 21.5.2008., 6. lpp.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/104

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsKopīgie standarti un procedūras dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi ***I

P6_TA(2008)0293

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD))

2009/C 286 E/42

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0391),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0266/2005),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0339/2007),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsP6_TC1-COD(2005)0167

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu pilsoņu atgriešanos, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/.../EK.)

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsPIELIKUMS

Paziņojums attiecībā uz Padomes protokolu tiesību akta pieņemšanas laikā

| 1. | Padome paziņo, ka šīs direktīvas īstenošana pati par sevi nevar tikt izmantota, lai attaisnotu neizdevīgāku noteikumu pieņemšanu attiecībā uz personām, kurām šie noteikumi tiek piemēroti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija paziņo, ka SIS II pārskatīšana (kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. panta 5. punkta pārskatīšanas klauzulā) dos iespēju ierosināt pienākumu reģistrēt SIS ieceļošanas aizliegumus, kas izdoti saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija, ievērojot solidaritātes principu, apņemas palīdzēt dalībvalstīm atrast iespējas samazināt finansiālo slogu, kas dalībvalstīm rodas īstenojot 13. panta 4. punktu (bezmaksas juridiskā palīdzība).



  Komisija uzsver, ka ir paredzētas iespējas saskaņā ar Eiropas Atgriešanās fondu (Lēmums Nr. 575/2007/EK) līdzfinansēt valsts pasākumus, lai dalībvalstīs veicinātu 13. panta 4. punkta piemērošanu (bezmaksas juridiskā palīdzība):








  — | Pasākumi, kas saistīti ar īpašo mērķi “veicināt atgriešanās kopējo standartu efektīvu un vienveidīgu piemērošanu” (3. panta c) punkts), var aptvert arī atbalstu “kompetento iestāžu stiprināšana[i], lai tās varētu iespējami ātri pieņemt augstas kvalitātes lēmumus atgriešanās jomā” (4. panta 3. punkta a) apakšpunkts). Attiecīgu tiesisko garantiju, tostarp struktūrvienību vienlīdzības principa esamība, uzlabo iespējas pieņemt kvalitatīvi augstvērtīgus lēmumus. |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija uzsver, ka ir paredzētas iespējas saskaņā ar Eiropas Atgriešanās fondu (Lēmums Nr. 575/2007/EK) līdzfinansēt valsts pasākumus, lai dalībvalstīs veicinātu 13. panta 4. punkta piemērošanu (bezmaksas juridiskā palīdzība):

—

Pasākumi, kas saistīti ar īpašo mērķi “veicināt atgriešanās kopējo standartu efektīvu un vienveidīgu piemērošanu” (3. panta c) punkts), var aptvert arī atbalstu “kompetento iestāžu stiprināšana[i], lai tās varētu iespējami ātri pieņemt augstas kvalitātes lēmumus atgriešanās jomā” (4. panta 3. punkta a) apakšpunkts). Attiecīgu tiesisko garantiju, tostarp struktūrvienību vienlīdzības principa esamība, uzlabo iespējas pieņemt kvalitatīvi augstvērtīgus lēmumus.

| — | Saskaņā ar 4. prioritāti Atgriešanās fonda stratēģisko pamatnostādnēs (Lēmums 2007/837/EK) Kopienas ieguldījumu var palielināt līdz 75 % attiecībā uz pasākumiem, kas nodrošina atgriešanās “kopīgu attiecīgo standartu taisnīgu un efektīvu īstenošanu” dalībvalstīs. Tas nozīmē, ka pasākumus, kas saistīti ar 13. panta 4. punkta noteikumu (bezmaksas juridiskā palīdzība), līdz 75 % procentiem var līdzfinansēt no Eiropas Atgriešanās fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar 4. prioritāti Atgriešanās fonda stratēģisko pamatnostādnēs (Lēmums 2007/837/EK) Kopienas ieguldījumu var palielināt līdz 75 % attiecībā uz pasākumiem, kas nodrošina atgriešanās “kopīgu attiecīgo standartu taisnīgu un efektīvu īstenošanu” dalībvalstīs. Tas nozīmē, ka pasākumus, kas saistīti ar 13. panta 4. punkta noteikumu (bezmaksas juridiskā palīdzība), līdz 75 % procentiem var līdzfinansēt no Eiropas Atgriešanās fonda līdzekļiem.

Komisija mudina dalībvalstis ņemt vērā šo faktu, izvēloties prioritātes to valsts programmām, kā arī plānojot pasākumus atbilstīgi stratēģisko pamatnostādņu 4. prioritātei.

| 4. | Komisija paziņo, ka tās īstenojamā novērtējumā saskaņā ar 19. panta 2. punktu tā ņems vērā papildu ietekmi uz tiesvedību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/106

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsNoteikumi attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ***I

P6_TA(2008)0294

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (COM(2007)0528 — C6-0316/2007 — 2007/0195(COD))

2009/C 286 E/43

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0528),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0316/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0191/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0195

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, 55. un 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Iekšējais elektroenerģijas tirgus, ko Kopienā pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem ║patērētājiem Eiropas Savienībā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi —, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošības un ilgtspējas pilnveidē. |
| --- | --- |

(1)

Iekšējais elektroenerģijas tirgus, ko Kopienā pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem ║patērētājiem Eiropas Savienībā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi —, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošības un ilgtspējas pilnveidē.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ║ (4) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidošanā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ║ (4) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidošanā.

| (3) | Tomēr patlaban visiem Kopienas uzņēmumiem nevar garantēt tiesības pārdot elektroenerģiju jebkurā dalībvalstī ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Īpaši jānorāda, ka visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša pieeja tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība, jo pašreizējais tiesiskais regulējums nav pietiekams. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr patlaban visiem Kopienas uzņēmumiem nevar garantēt tiesības pārdot elektroenerģiju jebkurā dalībvalstī ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Īpaši jānorāda, ka visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša pieeja tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība, jo pašreizējais tiesiskais regulējums nav pietiekams.

| (4) | Drošas elektroenerģijas piegādes ir ārkārtīgi svarīgas Eiropas sabiedrības attīstībai, ilgtspējīgas klimata pārmaiņu politikas īstenošanai, kā arī konkurences stiprināšanai iekšējā tirgū. Šo mērķu sasniegšanai būtu jāturpina attīstīt pārrobežu starpsavienojumi, lai nodrošinātu visu enerģijas avotu piegādi par zemāko iespējamo cenu Eiropas Savienības patērētājiem un rūpniecības nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Drošas elektroenerģijas piegādes ir ārkārtīgi svarīgas Eiropas sabiedrības attīstībai, ilgtspējīgas klimata pārmaiņu politikas īstenošanai, kā arī konkurences stiprināšanai iekšējā tirgū. Šo mērķu sasniegšanai būtu jāturpina attīstīt pārrobežu starpsavienojumi, lai nodrošinātu visu enerģijas avotu piegādi par zemāko iespējamo cenu Eiropas Savienības patērētājiem un rūpniecības nozarei.

| (5) | Labi funkcionējošam iekšējam elektroenerģijas tirgum būtu jāsniedz ražotājiem atbilstīgi stimuli ieguldīt jaunos enerģijas ražošanas veidos un jānodrošina patērētājus ar atbilstīgiem pasākumiem, lai veicinātu efektīvāku enerģijas izmantošanu; drošas enerģijas piegādes ir priekšnoteikums, lai to sasniegtu. |
| --- | --- |

(5)

Labi funkcionējošam iekšējam elektroenerģijas tirgum būtu jāsniedz ražotājiem atbilstīgi stimuli ieguldīt jaunos enerģijas ražošanas veidos un jānodrošina patērētājus ar atbilstīgiem pasākumiem, lai veicinātu efektīvāku enerģijas izmantošanu; drošas enerģijas piegādes ir priekšnoteikums, lai to sasniegtu.

| (6) | Ņemot vērā, ka atjaunīgie enerģijas avoti ir ilgtspējīgi, ir būtiski attīstīt elektroenerģijas starpsavienojumu jaudu Kopienas mērogā, īpašu uzmanību pievēršot visizolētākajām valstīm un reģioniem Kopienas enerģijas tirgū, lai nodrošinātu dalībvalstīm līdzekļus, kas vajadzīgi 20 % atjaunīgās enerģijas avotu mērķa sasniegšanai līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā, ka atjaunīgie enerģijas avoti ir ilgtspējīgi, ir būtiski attīstīt elektroenerģijas starpsavienojumu jaudu Kopienas mērogā, īpašu uzmanību pievēršot visizolētākajām valstīm un reģioniem Kopienas enerģijas tirgū, lai nodrošinātu dalībvalstīm līdzekļus, kas vajadzīgi 20 % atjaunīgās enerģijas avotu mērķa sasniegšanai līdz 2020. gadam.

| (7) | Iekšējā tirgū būtu jāpalielina tirdzniecība un elektroenerģijas plūsma uz ārvalstīm, lai nodrošinātu vislabāko pieejamo elektroenerģijas ražošanu un zemākās iespējamās cenas. Tomēr tas nedrīkst būt par attaisnojumu dalībvalstīm un ražotājiem atturēties investēt jaunā un modernā elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijā
  . |
| --- | --- |

(7)

Iekšējā tirgū būtu jāpalielina tirdzniecība un elektroenerģijas plūsma uz ārvalstīm, lai nodrošinātu vislabāko pieejamo elektroenerģijas ražošanu un zemākās iespējamās cenas. Tomēr tas nedrīkst būt par attaisnojumu dalībvalstīm un ražotājiem atturēties investēt jaunā un modernā elektroenerģijas ražošanas tehnoloģijā
  .

| (8) | Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” ║ uzsvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidi un pieņemt vienādus noteikumus visiem Kopienas elektroenerģijas uzņēmumiem. Komisijas šī paša datuma paziņojums par iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus perspektīvām un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu veiktais nozares pētījums par gāzes un elektroenerģijas tirgiem (nobeiguma pārskats) liecina, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats funkcionējoša iekšējā tirgus izveidei. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” ║ uzsvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidi un pieņemt vienādus noteikumus visiem Kopienas elektroenerģijas uzņēmumiem. Komisijas šī paša datuma paziņojums par iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus perspektīvām un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu veiktais nozares pētījums par gāzes un elektroenerģijas tirgiem (nobeiguma pārskats) liecina, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats funkcionējoša iekšējā tirgus izveidei.

| (9) | Lai nodrošinātu konkurenci un elektroenerģijas piegādes par zemāko iespējamo cenu, vienlaicīgi izvairoties no lielo dalībnieku dominējoša stāvokļa tirgū, dalībvalstīm un valstu pārvaldes iestādēm būtu jāveicina tādu jaunu piegādātāju pārrobežu piekļuve, kuri piedāvā atšķirīgus enerģijas avotus, kā arī jauna veida elektroenerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu konkurenci un elektroenerģijas piegādes par zemāko iespējamo cenu, vienlaicīgi izvairoties no lielo dalībnieku dominējoša stāvokļa tirgū, dalībvalstīm un valstu pārvaldes iestādēm būtu jāveicina tādu jaunu piegādātāju pārrobežu piekļuve, kuri piedāvā atšķirīgus enerģijas avotus, kā arī jauna veida elektroenerģijas ražošanu.

| (10) | Nenošķirot tīklus no ražošanas un piegādes darbībām, mēs riskējam ne vien ar diskrimināciju tīkla ekspluatācijā, bet arī ar to, ka vertikāli integrēti uzņēmumi zaudē stimulu pienācīgi investēt tīklos. |
| --- | --- |

(10)

Nenošķirot tīklus no ražošanas un piegādes darbībām, mēs riskējam ne vien ar diskrimināciju tīkla ekspluatācijā, bet arī ar to, ka vertikāli integrēti uzņēmumi zaudē stimulu pienācīgi investēt tīklos.

| (11) | Pašreizējie tiesiskie un funkcionālie nošķiršanas noteikumi nav nodrošinājuši pārvades sistēmu operatoru efektīvu nošķiršanu. Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē Briselē aicināja Komisiju izstrādāt tiesību aktu projektus, lai panāktu efektīvu piegādes un ražošanas darbību nodalījumu no tīkla operācijām. |
| --- | --- |

(11)

Pašreizējie tiesiskie un funkcionālie nošķiršanas noteikumi nav nodrošinājuši pārvades sistēmu operatoru efektīvu nošķiršanu. Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē Briselē aicināja Komisiju izstrādāt tiesību aktu projektus, lai panāktu efektīvu piegādes un ražošanas darbību nodalījumu no tīkla operācijām.

| (12) | Efektīvi nošķirt var tikai vienā veidā — likvidējot vertikāli integrētu uzņēmumu dabisko motivāciju diskriminēt konkurentus attiecībā uz pieeju tīkliem un investīcijām. Vienkāršākais un stabilākais risinājums dabiskā interešu konflikta novēršanai un piegādes drošības panākšanai ir īpašumtiesību nošķiršana — tīkla īpašnieks, kas nav atkarīgs no piegādes un ražošanas interesēm, tiek iecelts par tīkla operatoru. Tādēļ Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlijā pieņemtajā rezolūcijā par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām minēts, ka īpašumtiesību nošķiršana pārvades līmenī uzskatāma par visefektīvāko līdzekli, lai nediskriminējoši veicinātu investīcijas infrastruktūrā, jaunu dalībnieku taisnīgu piekļuvi tīklam un pārredzamību tirgū. Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm jānodrošina, ka tai pašai personai vai personām nav iespēju kontrolēt (tostarp izmantojot mazākuma veto tiesības stratēģiski svarīgos lēmumos, piemēram, par investīcijām) ražošanas vai piegādes uzņēmumu un tajā pašā laikā būt ieinteresētai pārvades sistēmas operatorā vai pārvades sistēmā vai izmantot savas tiesības šajos uzņēmumos. Un otrādi — ja persona kontrolē pārvades sistēmas operatoru, jāizslēdz iespēja šai pašai personai būt ieinteresētai piegādes uzņēmumā vai izmantot savas tiesības šajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

(12)

Efektīvi nošķirt var tikai vienā veidā — likvidējot vertikāli integrētu uzņēmumu dabisko motivāciju diskriminēt konkurentus attiecībā uz pieeju tīkliem un investīcijām. Vienkāršākais un stabilākais risinājums dabiskā interešu konflikta novēršanai un piegādes drošības panākšanai ir īpašumtiesību nošķiršana — tīkla īpašnieks, kas nav atkarīgs no piegādes un ražošanas interesēm, tiek iecelts par tīkla operatoru. Tādēļ Eiropas Parlamenta 2007. gada 10. jūlijā pieņemtajā rezolūcijā par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām minēts, ka īpašumtiesību nošķiršana pārvades līmenī uzskatāma par visefektīvāko līdzekli, lai nediskriminējoši veicinātu investīcijas infrastruktūrā, jaunu dalībnieku taisnīgu piekļuvi tīklam un pārredzamību tirgū. Minēto iemeslu dēļ dalībvalstīm jānodrošina, ka tai pašai personai vai personām nav iespēju kontrolēt (tostarp izmantojot mazākuma veto tiesības stratēģiski svarīgos lēmumos, piemēram, par investīcijām) ražošanas vai piegādes uzņēmumu un tajā pašā laikā būt ieinteresētai pārvades sistēmas operatorā vai pārvades sistēmā vai izmantot savas tiesības šajos uzņēmumos. Un otrādi — ja persona kontrolē pārvades sistēmas operatoru, jāizslēdz iespēja šai pašai personai būt ieinteresētai piegādes uzņēmumā vai izmantot savas tiesības šajā uzņēmumā.

| (13) | Visās turpmākajās nošķiršanas sistēmās būtu jāspēj efektīvi atrisināt jebkādus interešu konfliktus starp enerģijas ražotājiem un pārvades sistēmu operatoriem; tām nebūtu jārada tādu apgrūtinošu vai traucējošu regulējumu valsts pārvaldes iestādēm, kuru būtu sarežģīti vai dārgi īstenot. |
| --- | --- |

(13)

Visās turpmākajās nošķiršanas sistēmās būtu jāspēj efektīvi atrisināt jebkādus interešu konfliktus starp enerģijas ražotājiem un pārvades sistēmu operatoriem; tām nebūtu jārada tādu apgrūtinošu vai traucējošu regulējumu valsts pārvaldes iestādēm, kuru būtu sarežģīti vai dārgi īstenot.

| (14) | Tā kā dažkārt, lai nošķirtu īpašumtiesības, vajadzīga uzņēmumu pārstrukturizācija, dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu laiks attiecīgo noteikumu piemērošanai. Turklāt, ņemot vērā elektroenerģijas un gāzes nozares vertikālo saikni, nošķiršanas noteikumi jāattiecina uz abām nozarēm. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā dažkārt, lai nošķirtu īpašumtiesības, vajadzīga uzņēmumu pārstrukturizācija, dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu laiks attiecīgo noteikumu piemērošanai. Turklāt, ņemot vērā elektroenerģijas un gāzes nozares vertikālo saikni, nošķiršanas noteikumi jāattiecina uz abām nozarēm.

| (15) | Lai panāktu tīkla ekspluatācijas pilnīgu neatkarību no piegādes un ražošanas interesēm un novērstu konfidenciālas informācijas apmaiņu, viena un tā pati persona nedrīkst būt vadības loceklis gan pārvades sistēmas operatorā, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām. Šā paša iemesla dēļ viena un tā pati persona nedrīkst iecelt pārvades sistēmas operatora vadības locekļus un būt ieinteresēta piegādes uzņēmumā.▐ |
| --- | --- |

(15)

Lai panāktu tīkla ekspluatācijas pilnīgu neatkarību no piegādes un ražošanas interesēm un novērstu konfidenciālas informācijas apmaiņu, viena un tā pati persona nedrīkst būt vadības loceklis gan pārvades sistēmas operatorā, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām. Šā paša iemesla dēļ viena un tā pati persona nedrīkst iecelt pārvades sistēmas operatora vadības locekļus un būt ieinteresēta piegādes uzņēmumā.▐

| (16) | Ja uzņēmums, kam pieder pārvades sistēma, ir daļa no vertikāli integrēta uzņēmuma, dalībvalstīm jādod izvēles iespējas starp īpašumtiesību nošķiršanu un, atkāpjoties no šīs prasības, neatkarīgu sistēmas operatoru izveidi, kas nav atkarīgi no piegādes un ražošanas interesēm. Lai ar neatkarīgu sistēmas operatoru risinājumu panāktu vajadzīgo rezultātu, jāpieņem īpaši papildu noteikumi. Lai pilnībā aizsargātu vertikāli integrētu uzņēmumu īpašnieku intereses, dalībvalstīm jādod izvēles iespējas īpašumtiesību nošķiršanas īstenošanā — izmantot tiešu nodalīšanu vai sadalīt integrētā uzņēmuma īpašumdaļas tīkla uzņēmuma īpašumdaļās un piegādes un ražošanas daļās, ievērojot īpašumtiesību nošķiršanas prasības. |
| --- | --- |

(16)

Ja uzņēmums, kam pieder pārvades sistēma, ir daļa no vertikāli integrēta uzņēmuma, dalībvalstīm jādod izvēles iespējas starp īpašumtiesību nošķiršanu un, atkāpjoties no šīs prasības, neatkarīgu sistēmas operatoru izveidi, kas nav atkarīgi no piegādes un ražošanas interesēm. Lai ar neatkarīgu sistēmas operatoru risinājumu panāktu vajadzīgo rezultātu, jāpieņem īpaši papildu noteikumi. Lai pilnībā aizsargātu vertikāli integrētu uzņēmumu īpašnieku intereses, dalībvalstīm jādod izvēles iespējas īpašumtiesību nošķiršanas īstenošanā — izmantot tiešu nodalīšanu vai sadalīt integrētā uzņēmuma īpašumdaļas tīkla uzņēmuma īpašumdaļās un piegādes un ražošanas daļās, ievērojot īpašumtiesību nošķiršanas prasības.

| (17) | Īstenojot efektīvu nošķiršanu, būtu jāievēro nediskriminācijas princips starp publisko un privāto sektoru. Tādēļ viena un tā pati persona nedrīkstētu spēt atsevišķi vai kolektīvi ietekmēt gan pārvades sistēmu operatoru, gan piegādes uzņēmumu struktūru sastāvu, balsojumu vai lēmumu pieņemšanu. Ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka šī prasība ir ievērota, divām atsevišķām publiskām iestādēm vajadzētu spēt kontrolēt no vienas puses ražošanas un piegādes darbības un no otras puses — pārvades darbības. |
| --- | --- |

(17)

Īstenojot efektīvu nošķiršanu, būtu jāievēro nediskriminācijas princips starp publisko un privāto sektoru. Tādēļ viena un tā pati persona nedrīkstētu spēt atsevišķi vai kolektīvi ietekmēt gan pārvades sistēmu operatoru, gan piegādes uzņēmumu struktūru sastāvu, balsojumu vai lēmumu pieņemšanu. Ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka šī prasība ir ievērota, divām atsevišķām publiskām iestādēm vajadzētu spēt kontrolēt no vienas puses ražošanas un piegādes darbības un no otras puses — pārvades darbības.

| (18) | Pilnīga tīkla un piegādes darbību nodalīšana būtu jānodrošina visā Kopienā, tā lai neviens Kopienas tīklu operators vai ar to saistīts uzņēmums nevarētu nodarboties ar piegādes vai ražošanas darbībām nevienā dalībvalstī. Tas būtu vienādi jāpiemēro gan attiecībā uz Eiropas Savienības, gan trešo valstu uzņēmumiem. Lai tīkla un piegādes darbības Kopienā tiktu nošķirtas, valstu pārvaldes iestādēm būtu jāpiešķir pilnvarojums atteikt sertifikāciju pārvades sistēmu operatoriem, kas neievēro nošķiršanas noteikumus. Lai panāktu konsekvenci visā Kopienā un ievērotu Kopienas starptautiskās saistības,
  Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (turpmāk — “Aģentūra”
  ) (5)
  būtu jāpiešķir tiesības pārskatīt pārvaldes iestāžu pieņemtos lēmumus par sertifikāciju. |
| --- | --- |

(18)

Pilnīga tīkla un piegādes darbību nodalīšana būtu jānodrošina visā Kopienā, tā lai neviens Kopienas tīklu operators vai ar to saistīts uzņēmums nevarētu nodarboties ar piegādes vai ražošanas darbībām nevienā dalībvalstī. Tas būtu vienādi jāpiemēro gan attiecībā uz Eiropas Savienības, gan trešo valstu uzņēmumiem. Lai tīkla un piegādes darbības Kopienā tiktu nošķirtas, valstu pārvaldes iestādēm būtu jāpiešķir pilnvarojums atteikt sertifikāciju pārvades sistēmu operatoriem, kas neievēro nošķiršanas noteikumus. Lai panāktu konsekvenci visā Kopienā un ievērotu Kopienas starptautiskās saistības,
  Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (turpmāk — “Aģentūra”
  ) (5)
  būtu jāpiešķir tiesības pārskatīt pārvaldes iestāžu pieņemtos lēmumus par sertifikāciju.

| (19) | Enerģijas piegādes aizsardzība ir svarīgs sabiedrības drošības aspekts un cieši saistīta ar ES elektroenerģijas tirgus efektīvu darbību
  un tirgus ģeogrāfiskās izolētības novēršanu
  . Elektroenerģiju Savienības pilsoņiem var piegādāt tikai pa tīklu. Funkcionējoši elektroenerģijas tirgi un jo īpaši tīkli un citi aktīvi, kas saistīti ar elektroenerģijas piegādi, ir svarīgs priekšnoteikums sabiedrības drošībai, ekonomikas konkurētspējai un Savienības pilsoņu labklājībai ║. Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, Kopiena uzskata, ka elektroenerģijas pārvades sistēma Kopienai ir īpaši svarīga, tādēļ vajadzīga papildu aizsardzība pret trešo valstu ietekmi, kas var apdraudēt Kopienas sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību, un Savienības pilsoņu labklājību. Šādi pasākumi ir nepieciešami arī tādēļ, lai nodrošinātu atbilstību efektīvas nošķiršanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(19)

Enerģijas piegādes aizsardzība ir svarīgs sabiedrības drošības aspekts un cieši saistīta ar ES elektroenerģijas tirgus efektīvu darbību
  un tirgus ģeogrāfiskās izolētības novēršanu
  . Elektroenerģiju Savienības pilsoņiem var piegādāt tikai pa tīklu. Funkcionējoši elektroenerģijas tirgi un jo īpaši tīkli un citi aktīvi, kas saistīti ar elektroenerģijas piegādi, ir svarīgs priekšnoteikums sabiedrības drošībai, ekonomikas konkurētspējai un Savienības pilsoņu labklājībai ║. Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, Kopiena uzskata, ka elektroenerģijas pārvades sistēma Kopienai ir īpaši svarīga, tādēļ vajadzīga papildu aizsardzība pret trešo valstu ietekmi, kas var apdraudēt Kopienas sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību, un Savienības pilsoņu labklājību. Šādi pasākumi ir nepieciešami arī tādēļ, lai nodrošinātu atbilstību efektīvas nošķiršanas noteikumiem.

| (20) | No nediskriminējošas piekļuves sadales tīkliem ir atkarīga pakārtota piekļuve patērētājiem mazumtirdzniecības līmenī. Taču diskriminācijas iespējas trešo personu pieejas un investīciju ziņā sadales līmenī ir mazākas nekā pārvades līmenī, jo pārslodze un ražošanas interešu ietekme sadales līmenī kopumā ir mazāka nekā pārvades līmenī. Turklāt sadales sistēmu operatoru funkcionālā nošķiršana atbilstoši Direktīvai 2003/54/EK ir obligāta tikai no 2007. gada 1. jūlija, un tās ietekme uz iekšējo tirgu vēl nav novērtēta. Pašreizējie tiesiskie un funkcionālie nošķiršanas noteikumi var nodrošināt efektīvu nošķiršanu, ja tos skaidrāk definē, atbilstoši īsteno un cieši pārrauga. Lai panāktu vienādus noteikumus mazumtirdzniecībā, jāuzrauga sadales sistēmas operatoru darbība, lai tie neizmantotu vertikāli integrēta uzņēmuma priekšrocības attiecībā uz to konkurētspēju, jo īpaši saistībā ar maziem mājsaimniecību vai citu grupu patērētājiem. |
| --- | --- |

(20)

No nediskriminējošas piekļuves sadales tīkliem ir atkarīga pakārtota piekļuve patērētājiem mazumtirdzniecības līmenī. Taču diskriminācijas iespējas trešo personu pieejas un investīciju ziņā sadales līmenī ir mazākas nekā pārvades līmenī, jo pārslodze un ražošanas interešu ietekme sadales līmenī kopumā ir mazāka nekā pārvades līmenī. Turklāt sadales sistēmu operatoru funkcionālā nošķiršana atbilstoši Direktīvai 2003/54/EK ir obligāta tikai no 2007. gada 1. jūlija, un tās ietekme uz iekšējo tirgu vēl nav novērtēta. Pašreizējie tiesiskie un funkcionālie nošķiršanas noteikumi var nodrošināt efektīvu nošķiršanu, ja tos skaidrāk definē, atbilstoši īsteno un cieši pārrauga. Lai panāktu vienādus noteikumus mazumtirdzniecībā, jāuzrauga sadales sistēmas operatoru darbība, lai tie neizmantotu vertikāli integrēta uzņēmuma priekšrocības attiecībā uz to konkurētspēju, jo īpaši saistībā ar maziem mājsaimniecību vai citu grupu patērētājiem.

| (21) | Lai attīstītu konkurenci elektroenerģijas iekšējā tirgū, tiem klientiem, kuri nav mājsaimniecību klienti, būtu jābūt iespējai izvēlēties savu piegādātāju, kā arī noslēgt līgumus par elektroenerģiju ar vairākiem piegādātājiem. Būtu jānodrošina šādu patērētāju aizsardzība, lai līgumos netiktu iekļautas ekskluzīvu tiesību klauzulas, ar ko liedz iespēju pieņemt konkurējošu un/vai papildu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(21)

Lai attīstītu konkurenci elektroenerģijas iekšējā tirgū, tiem klientiem, kuri nav mājsaimniecību klienti, būtu jābūt iespējai izvēlēties savu piegādātāju, kā arī noslēgt līgumus par elektroenerģiju ar vairākiem piegādātājiem. Būtu jānodrošina šādu patērētāju aizsardzība, lai līgumos netiktu iekļautas ekskluzīvu tiesību klauzulas, ar ko liedz iespēju pieņemt konkurējošu un/vai papildu piedāvājumu.

| (22) | Ar Direktīvu 2003/54/EK tika ieviesta prasība dalībvalstīm izveidot regulējošās iestādes ar īpašām pilnvarām. Tomēr pieredze liecina, ka regulējošo iestāžu darbība bieži vien ir mazefektīva, jo tie nav neatkarīgi no valdības, tiem trūkst pietiekamu pilnvaru un rīcības brīvības. Tādēļ Eiropadome iepriekš minētajā sanāksmē Briselē aicināja Komisiju izstrādāt tiesību aktu projektus, lai panāktu turpmāku pilnvaru saskaņošanu un valstu regulējošo iestāžu neatkarības stiprināšanu. |
| --- | --- |

(22)

Ar Direktīvu 2003/54/EK tika ieviesta prasība dalībvalstīm izveidot regulējošās iestādes ar īpašām pilnvarām. Tomēr pieredze liecina, ka regulējošo iestāžu darbība bieži vien ir mazefektīva, jo tie nav neatkarīgi no valdības, tiem trūkst pietiekamu pilnvaru un rīcības brīvības. Tādēļ Eiropadome iepriekš minētajā sanāksmē Briselē aicināja Komisiju izstrādāt tiesību aktu projektus, lai panāktu turpmāku pilnvaru saskaņošanu un valstu regulējošo iestāžu neatkarības stiprināšanu.

| (23) | Attiecībā uz valsts pārvaldes iestāžu pilnvaru jebkāda veida saskaņošanu ir jāparedz stimuli, ko var piedāvāt, un sankcijas, ko var piemērot pret energouzņēmumiem. Aģentūrai būtu jāpiešķir atbilstīgas pilnvaras, lai tā uzņemtos vadību, nodrošinot stimulu un sankciju līdzību visās dalībvalstīs, un izstrādātu pamatnostādnes par šādiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz valsts pārvaldes iestāžu pilnvaru jebkāda veida saskaņošanu ir jāparedz stimuli, ko var piedāvāt, un sankcijas, ko var piemērot pret energouzņēmumiem. Aģentūrai būtu jāpiešķir atbilstīgas pilnvaras, lai tā uzņemtos vadību, nodrošinot stimulu un sankciju līdzību visās dalībvalstīs, un izstrādātu pamatnostādnes par šādiem pasākumiem.

| (24) | Lai iekšējais tirgus funkcionētu pareizi, valstu regulējošām iestādēm jāspēj pieņemt lēmumus par visiem atbilstošiem regulēšanas jautājumiem, un tiem jābūt pilnīgi neatkarīgiem no visām publiskām un privātām interesēm. |
| --- | --- |

(24)

Lai iekšējais tirgus funkcionētu pareizi, valstu regulējošām iestādēm jāspēj pieņemt lēmumus par visiem atbilstošiem regulēšanas jautājumiem, un tiem jābūt pilnīgi neatkarīgiem no visām publiskām un privātām interesēm.

| (25) | Valstu regulējošām iestādēm būtu vajadzīgas pilnvaras pieņemt elektroenerģijas uzņēmumiem saistošus lēmumus un uzlikt iedarbīgas, pienācīgas un atturošas sankcijas elektroenerģijas uzņēmumiem, kas nepilda saistības. Neatkarīgi no konkurences noteikumu piemērošanas tiem jāpiešķir arī pilnvaras pieņemt lēmumus par visiem vajadzīgajiem pasākumiem, lai
  nodrošinātu patērētāju ieguvumus, veicinot
  efektīvu konkurenci, kas nodrošina tirgus pareizu darbību; kā arī panākt augstas prasības universālajam un sabiedriskajam pakalpojumam, vienlaikus veicinot tirgus atvēršanu, neaizsargāto patērētāju drošību un patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti. Šiem noteikumiem nevajadzētu skart Kopienas pilnvaras konkurences noteikumu piemērošanā, tostarp apvienošanās gadījumu izskatīšanu Kopienas mērogā, un iekšējā tirgus noteikumus, piemēram, brīvu kapitāla apriti. |
| --- | --- |

(25)

Valstu regulējošām iestādēm būtu vajadzīgas pilnvaras pieņemt elektroenerģijas uzņēmumiem saistošus lēmumus un uzlikt iedarbīgas, pienācīgas un atturošas sankcijas elektroenerģijas uzņēmumiem, kas nepilda saistības. Neatkarīgi no konkurences noteikumu piemērošanas tiem jāpiešķir arī pilnvaras pieņemt lēmumus par visiem vajadzīgajiem pasākumiem, lai
  nodrošinātu patērētāju ieguvumus, veicinot
  efektīvu konkurenci, kas nodrošina tirgus pareizu darbību; kā arī panākt augstas prasības universālajam un sabiedriskajam pakalpojumam, vienlaikus veicinot tirgus atvēršanu, neaizsargāto patērētāju drošību un patērētāju tiesību aizsardzības pasākumu efektivitāti. Šiem noteikumiem nevajadzētu skart Kopienas pilnvaras konkurences noteikumu piemērošanā, tostarp apvienošanās gadījumu izskatīšanu Kopienas mērogā, un iekšējā tirgus noteikumus, piemēram, brīvu kapitāla apriti.

| (26) | Iekšējam elektroenerģijas tirgum trūkst likviditātes un pārredzamības, un tādējādi tiek traucēta efektīva resursu sadale, nodrošināšanās pret risku un jaunu dalībnieku ienākšana tirgū. Ir jāpalielina uzticība tirgum, tā likviditāte un tirgus dalībnieku skaits▐. |
| --- | --- |

(26)

Iekšējam elektroenerģijas tirgum trūkst likviditātes un pārredzamības, un tādējādi tiek traucēta efektīva resursu sadale, nodrošināšanās pret risku un jaunu dalībnieku ienākšana tirgū. Ir jāpalielina uzticība tirgum, tā likviditāte un tirgus dalībnieku skaits▐.

| (27) | Regulējošām iestādēm enerģijas un finanšu tirgus jomā būtu jāsadarbojas, lai savstarpēji palīdzētu labāk pārraudzīt savus attiecīgos tirgus. Tām būtu jāpiešķir tiesības iegūt attiecīgo informāciju no energouzņēmumiem, izmantojot atbilstīgas un pietiekamas pilnvaras izmeklēt, izšķirt strīdus un piemērot efektīvas sankcijas. |
| --- | --- |

(27)

Regulējošām iestādēm enerģijas un finanšu tirgus jomā būtu jāsadarbojas, lai savstarpēji palīdzētu labāk pārraudzīt savus attiecīgos tirgus. Tām būtu jāpiešķir tiesības iegūt attiecīgo informāciju no energouzņēmumiem, izmantojot atbilstīgas un pietiekamas pilnvaras izmeklēt, izšķirt strīdus un piemērot efektīvas sankcijas.

| (28) | Pirms Komisija pieņem pamatnostādnes, ar ko sīkāk nosaka lietvedības prasības, ║Aģentūrai un Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai (CESR) būtu jāsadarbojas, izpētot šos jautājumus un konsultējot Komisiju par minēto pamatnostādņu saturu. Aģentūrai un CESR būtu kopīgi jāizpēta un jākonsultē Komisija par jautājumu, vai uz darījumiem ar elektroenerģijas piegādes līgumiem un atvasinātajiem elektroenerģijas instrumentiem būtu jāattiecina pārredzamības prasības pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības posmā, un, ja tā ir, kādām šīm prasībām būtu jābūt. |
| --- | --- |

(28)

Pirms Komisija pieņem pamatnostādnes, ar ko sīkāk nosaka lietvedības prasības, ║Aģentūrai un Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai (CESR) būtu jāsadarbojas, izpētot šos jautājumus un konsultējot Komisiju par minēto pamatnostādņu saturu. Aģentūrai un CESR būtu kopīgi jāizpēta un jākonsultē Komisija par jautājumu, vai uz darījumiem ar elektroenerģijas piegādes līgumiem un atvasinātajiem elektroenerģijas instrumentiem būtu jāattiecina pārredzamības prasības pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības posmā, un, ja tā ir, kādām šīm prasībām būtu jābūt.

| (29) | Lai nepieļautu, ka dominējošie vēsturiskie piegādātāji kavē tirgus atvēršanu, ir svarīgi ļaut attīstīties jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, piemēram, iespējai vienlaicīgi vienoties ar vairākiem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(29)

Lai nepieļautu, ka dominējošie vēsturiskie piegādātāji kavē tirgus atvēršanu, ir svarīgi ļaut attīstīties jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, piemēram, iespējai vienlaicīgi vienoties ar vairākiem piegādātājiem.

| (30) | Jāpilnveido
  universālā un
  sabiedriskā pakalpojuma saistības un no tām izrietošās kopīgās obligātās prasības, lai visiem patērētājiem
  , it īpaši neaizsargātiem,
  nodrošinātu ieguvumus no konkurences
  un taisnīgākām cenām. Sabiedriskā pakalpojuma prasības ir jāinterpretē valstu līmenī, ņemot vērā situāciju attiecīgajā valstī. Tomēr dalībvalstīm būtu jāievēro Kopienas tiesību akti un kopīgās obligātās prasības. Savienības pilsoņiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem būtu jābūt iespējai izmantot sabiedriskā pakalpojuma garantijas, jo īpaši attiecībā uz piegādes drošību un saprātīgiem tarifiem.
  Galvenais patērētāju apgādes faktors ir piekļuve
  objektīviem un pārredzamiem
  patēriņa datiem; un patērētājiem būtu jābūt iespējai piekļūt saviem
  patēriņa
  datiem
  un ar to saistītajām cenām un pakalpojumu izmaksām
  , lai uz šo datu pamata varētu lūgt konkurentiem sagatavot piedāvājumu. Patērētājiem būtu arī jānodrošina tiesības būt pienācīgi informētiem par savu enerģijas patēriņu
  , un priekšapmaksai būtu jābūt atbilstošai un jāatspoguļo reālais elektroenerģijas patēriņš
  .▐
  Vismaz reizi ceturksnī un pamatojoties uz kopējiem kritērijiem, patērētājiem sniegta informācija
  par enerģijas izmaksām radīs stimulu enerģiju taupīt, jo patērētāji skaidri redzēs, kā to enerģijas rēķinu ietekmē investīcijas energoefektivitātē. |
| --- | --- |

(30)

Jāpilnveido
  universālā un
  sabiedriskā pakalpojuma saistības un no tām izrietošās kopīgās obligātās prasības, lai visiem patērētājiem
  , it īpaši neaizsargātiem,
  nodrošinātu ieguvumus no konkurences
  un taisnīgākām cenām. Sabiedriskā pakalpojuma prasības ir jāinterpretē valstu līmenī, ņemot vērā situāciju attiecīgajā valstī. Tomēr dalībvalstīm būtu jāievēro Kopienas tiesību akti un kopīgās obligātās prasības. Savienības pilsoņiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem būtu jābūt iespējai izmantot sabiedriskā pakalpojuma garantijas, jo īpaši attiecībā uz piegādes drošību un saprātīgiem tarifiem.
  Galvenais patērētāju apgādes faktors ir piekļuve
  objektīviem un pārredzamiem
  patēriņa datiem; un patērētājiem būtu jābūt iespējai piekļūt saviem
  patēriņa
  datiem
  un ar to saistītajām cenām un pakalpojumu izmaksām
  , lai uz šo datu pamata varētu lūgt konkurentiem sagatavot piedāvājumu. Patērētājiem būtu arī jānodrošina tiesības būt pienācīgi informētiem par savu enerģijas patēriņu
  , un priekšapmaksai būtu jābūt atbilstošai un jāatspoguļo reālais elektroenerģijas patēriņš
  .▐
  Vismaz reizi ceturksnī un pamatojoties uz kopējiem kritērijiem, patērētājiem sniegta informācija
  par enerģijas izmaksām radīs stimulu enerģiju taupīt, jo patērētāji skaidri redzēs, kā to enerģijas rēķinu ietekmē investīcijas energoefektivitātē.

| (31) | Šajā direktīvā galvenā nozīme būtu jāpiešķir patērētājiem. Ir jāpastiprina un jānodrošina pašreizējās patērētāju tiesības un jāiekļauj noteikumi par lielāku pārredzamību un pārstāvību. Patērētāju aizsardzībai jānodrošina, ka visi patērētāji gūst labumu no konkurētspējīga tirgus. Patērētāju tiesības būtu jāīsteno valstu regulatoriem, nosakot iespējamās priekšrocības un piemērojot sodu uzņēmumiem, kas neievēro patērētāju tiesību aizsardzības un konkurences noteikumus. |
| --- | --- |

(31)

Šajā direktīvā galvenā nozīme būtu jāpiešķir patērētājiem. Ir jāpastiprina un jānodrošina pašreizējās patērētāju tiesības un jāiekļauj noteikumi par lielāku pārredzamību un pārstāvību. Patērētāju aizsardzībai jānodrošina, ka visi patērētāji gūst labumu no konkurētspējīga tirgus. Patērētāju tiesības būtu jāīsteno valstu regulatoriem, nosakot iespējamās priekšrocības un piemērojot sodu uzņēmumiem, kas neievēro patērētāju tiesību aizsardzības un konkurences noteikumus.

| (32) | Patērētājiem jābūt iespējai iegūt savā rīcībā skaidru un saprotamu informāciju par viņu tiesībām saistībā ar enerģētikas nozari. Saskaņā ar Komisijas 2007. gada 5. jūlija paziņojumu “Virzība uz Eiropas enerģijas patērētāju tiesību hartu” un pēc konsultēšanās ar iesaistītajām pusēm, tostarp ar valsts pārvaldes iestādēm, patērētāju organizācijām un sociālajiem partneriem, Komisijai būtu jāierosina pieejama, lietotājdraudzīga harta, kurā uzskaitītas enerģijas patērētāju tiesības, kuras jau pastāv Kopienas tiesību aktos un šajā direktīvā. Enerģijas piegādātājiem ir jāpārliecinās, vai visi patērētāji ir saņēmuši šīs hartas eksemplāru, kā arī par tās publisko pieejamību. |
| --- | --- |

(32)

Patērētājiem jābūt iespējai iegūt savā rīcībā skaidru un saprotamu informāciju par viņu tiesībām saistībā ar enerģētikas nozari. Saskaņā ar Komisijas 2007. gada 5. jūlija paziņojumu “Virzība uz Eiropas enerģijas patērētāju tiesību hartu” un pēc konsultēšanās ar iesaistītajām pusēm, tostarp ar valsts pārvaldes iestādēm, patērētāju organizācijām un sociālajiem partneriem, Komisijai būtu jāierosina pieejama, lietotājdraudzīga harta, kurā uzskaitītas enerģijas patērētāju tiesības, kuras jau pastāv Kopienas tiesību aktos un šajā direktīvā. Enerģijas piegādātājiem ir jāpārliecinās, vai visi patērētāji ir saņēmuši šīs hartas eksemplāru, kā arī par tās publisko pieejamību.

| (33) | Energoresursu nepietiekamība ir pieaugoša problēma Eiropas Savienībā. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizstrādā valsts rīcības plāni, lai risinātu šo problēmu un nodrošinātu vajadzīgās enerģijas piegādes mazaizsargātiem patērētājiem. Lai to izdarītu, ir vajadzīga integrēta pieeja, un šādu pasākumu vidū būtu jābūt sociālās politikas virzieniem, tarifu politikas virzieniem un mājokļu energoefektivitātes uzlabojumiem. Visbeidzot, šai direktīvai būtu jāatļauj valstu labvēlīga politika attiecībā uz cenu veidošanas modeļiem mazaizsargātiem patērētājiem. |
| --- | --- |

(33)

Energoresursu nepietiekamība ir pieaugoša problēma Eiropas Savienībā. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizstrādā valsts rīcības plāni, lai risinātu šo problēmu un nodrošinātu vajadzīgās enerģijas piegādes mazaizsargātiem patērētājiem. Lai to izdarītu, ir vajadzīga integrēta pieeja, un šādu pasākumu vidū būtu jābūt sociālās politikas virzieniem, tarifu politikas virzieniem un mājokļu energoefektivitātes uzlabojumiem. Visbeidzot, šai direktīvai būtu jāatļauj valstu labvēlīga politika attiecībā uz cenu veidošanas modeļiem mazaizsargātiem patērētājiem.

| (34) | Efektīvi un visiem pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir patērētāju lielākas aizsardzības garantija. Dalībvalstīm būtu jāievieš ātras un efektīvas strīdu izšķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

(34)

Efektīvi un visiem pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir patērētāju lielākas aizsardzības garantija. Dalībvalstīm būtu jāievieš ātras un efektīvas strīdu izšķiršanas procedūras.

| (35) | Tirgus cenām būtu pareizi jāstimulē energotīklu attīstība un investīcijas jauna veida elektroenerģijas ražošanā. |
| --- | --- |

(35)

Tirgus cenām būtu pareizi jāstimulē energotīklu attīstība un investīcijas jauna veida elektroenerģijas ražošanā.

| (36) | Godīgas konkurences veicināšanai un vieglai pieejai dažādiem piegādātājiem, kā arī resursu nodrošināšanai jauna veida elektroenerģijas ražošanai būtu jābūt īpaši svarīgiem faktoriem dalībvalstīm, lai ļautu patērētājiem pilnībā izmantot iespējas, ko piedāvā liberalizēts iekšējais elektroenerģijas tirgus. Vienlaicīgi dalībvalstīm būtu jābūt atbildīgām par valsts rīcības plānu un sociālās politikas virzienu izstrādi. |
| --- | --- |

(36)

Godīgas konkurences veicināšanai un vieglai pieejai dažādiem piegādātājiem, kā arī resursu nodrošināšanai jauna veida elektroenerģijas ražošanai būtu jābūt īpaši svarīgiem faktoriem dalībvalstīm, lai ļautu patērētājiem pilnībā izmantot iespējas, ko piedāvā liberalizēts iekšējais elektroenerģijas tirgus. Vienlaicīgi dalībvalstīm būtu jābūt atbildīgām par valsts rīcības plānu un sociālās politikas virzienu izstrādi.

| (37) | Lai izveidotu elektroenerģijas iekšējo tirgu,
  reģionālie enerģijas tirgi var būt pirmais solis. Tādēļ
  dalībvalstīm būtu jāveicina savu valsts tīklu integrācija
  Kopienas līmenī un iespēju robežās arī reģionālā līmenī
  un tīklu operatoru sadarbība Kopienas un
  valsts
  mērogā.
  Reģionālās sadarbības iniciatīvas ir būtisks starpposms, lai panāktu Kopienas enerģijas tirgu integrāciju, kas joprojām ir galamērķis. Reģionālais līmenis veicina integrācijas procesa paātrināšanu, ļaujot attiecīgajiem dalībniekiem, jo īpaši dalībvalstīm, valsts pārvaldes iestādēm un pārvades sistēmas operatoriem, sadarboties īpašos jautājumos. |
| --- | --- |

(37)

Lai izveidotu elektroenerģijas iekšējo tirgu,
  reģionālie enerģijas tirgi var būt pirmais solis. Tādēļ
  dalībvalstīm būtu jāveicina savu valsts tīklu integrācija
  Kopienas līmenī un iespēju robežās arī reģionālā līmenī
  un tīklu operatoru sadarbība Kopienas un
  valsts
  mērogā.
  Reģionālās sadarbības iniciatīvas ir būtisks starpposms, lai panāktu Kopienas enerģijas tirgu integrāciju, kas joprojām ir galamērķis. Reģionālais līmenis veicina integrācijas procesa paātrināšanu, ļaujot attiecīgajiem dalībniekiem, jo īpaši dalībvalstīm, valsts pārvaldes iestādēm un pārvades sistēmas operatoriem, sadarboties īpašos jautājumos.

| (38) | Par vienu no galvenajiem šīs direktīvas mērķiem būtu jānosaka patiesa Kopienas tīkla izveide, bet regulēšanas jautājumi attiecībā uz pārrobežu savienojumiem un reģionālajiem tirgiem līdz ar to jānosaka par Aģentūras atbildību. |
| --- | --- |

(38)

Par vienu no galvenajiem šīs direktīvas mērķiem būtu jānosaka patiesa Kopienas tīkla izveide, bet regulēšanas jautājumi attiecībā uz pārrobežu savienojumiem un reģionālajiem tirgiem līdz ar to jānosaka par Aģentūras atbildību.

| (39) | Komisijai, apspriežoties ar iesaistītajām pusēm (jo īpaši ar pārvades sistēmas operatoriem un Aģentūru), būtu jānovērtē vienota Eiropas pārvades sistēmas operatora izveides iespējamība un jāizvērtē izmaksas un ieguvumi, ņemot vērā tirgus integrāciju, kā arī efektīvu un drošu pārvades tīkla darbību. |
| --- | --- |

(39)

Komisijai, apspriežoties ar iesaistītajām pusēm (jo īpaši ar pārvades sistēmas operatoriem un Aģentūru), būtu jānovērtē vienota Eiropas pārvades sistēmas operatora izveides iespējamība un jāizvērtē izmaksas un ieguvumi, ņemot vērā tirgus integrāciju, kā arī efektīvu un drošu pārvades tīkla darbību.

| (40) | Arī kopēju noteikumu nodrošināšana patiesi funkcionējošam iekšējam tirgum un visiem pieejamai plaša mēroga enerģijas piegādei būtu jābūt par šīs direktīvas vienu no galvenajiem mērķiem. Šajā nolūkā neizkropļotas tirgus cenas nodrošinātu vislabāko stimulu pārrobežu starpsavienojumiem un investīcijām jauna veida elektroenerģijas ražošanā, ilgtermiņā radot cenu konverģenci. |
| --- | --- |

(40)

Arī kopēju noteikumu nodrošināšana patiesi funkcionējošam iekšējam tirgum un visiem pieejamai plaša mēroga enerģijas piegādei būtu jābūt par šīs direktīvas vienu no galvenajiem mērķiem. Šajā nolūkā neizkropļotas tirgus cenas nodrošinātu vislabāko stimulu pārrobežu starpsavienojumiem un investīcijām jauna veida elektroenerģijas ražošanā, ilgtermiņā radot cenu konverģenci.

| (41) | Uzlabotai reģionālajai sadarbībai jābūt pirmajam solim, attīstot pilnībā integrētu Eiropas elektroapgādes tīklu un pilnībā iekļaujot Eiropas Savienībā esošās “elektroenerģijas salas”. |
| --- | --- |

(41)

Uzlabotai reģionālajai sadarbībai jābūt pirmajam solim, attīstot pilnībā integrētu Eiropas elektroapgādes tīklu un pilnībā iekļaujot Eiropas Savienībā esošās “elektroenerģijas salas”.

| (42) | Pārvaldes iestādēm būtu jāsniedz informācija tirgum arī tādēļ, lai Komisija varētu veikt savas funkcijas — novērot un uzraudzīt Eiropas elektroenerģijas tirgu un tā attīstību īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp tādus aspektus kā ražošanas jauda, dažādi elektroenerģijas ražošanas avoti, pārvades un sadales infrastruktūra,
  pakalpojumu un piegāžu kvalitāte,
  pārrobežu tirdzniecība,
  pārslodzes pārvaldība,
  investīcijas, vairumtirdzniecības un patērētāju cenas, tirgus likviditāte, nekaitīguma videi un efektivitātes uzlabošana. |
| --- | --- |

(42)

Pārvaldes iestādēm būtu jāsniedz informācija tirgum arī tādēļ, lai Komisija varētu veikt savas funkcijas — novērot un uzraudzīt Eiropas elektroenerģijas tirgu un tā attīstību īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp tādus aspektus kā ražošanas jauda, dažādi elektroenerģijas ražošanas avoti, pārvades un sadales infrastruktūra,
  pakalpojumu un piegāžu kvalitāte,
  pārrobežu tirdzniecība,
  pārslodzes pārvaldība,
  investīcijas, vairumtirdzniecības un patērētāju cenas, tirgus likviditāte, nekaitīguma videi un efektivitātes uzlabošana.

| (43) | Tā kā šīs direktīvas mērķus, t. i., izveidot pilnībā funkcionējošu iekšējo elektroenerģijas tirgu, dalībvalstis atsevišķi nevar pienācīgi sasniegt, un minētās rīcības mēroga un seku dēļ šo mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(43)

Tā kā šīs direktīvas mērķus, t. i., izveidot pilnībā funkcionējošu iekšējo elektroenerģijas tirgu, dalībvalstis atsevišķi nevar pienācīgi sasniegt, un minētās rīcības mēroga un seku dēļ šo mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (44) | Eiropas Parlamenta un Padomes ║Regula (EK) Nr. 1228/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (6) paredz Komisijai iespēju pieņemt pamatnostādnes, lai sasniegtu vajadzīgo saskaņotības pakāpi. Šīs pamatnostādnes — saistošs izpildes pasākums — ir piemērots instruments, ko pēc vajadzības var ātri pielāgot.
  ▐ |
| --- | --- |

(44)

Eiropas Parlamenta un Padomes ║Regula (EK) Nr. 1228/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (6) paredz Komisijai iespēju pieņemt pamatnostādnes, lai sasniegtu vajadzīgo saskaņotības pakāpi. Šīs pamatnostādnes — saistošs izpildes pasākums — ir piemērots instruments, ko pēc vajadzības var ātri pielāgot.

▐

| (45) | Tādēļ būtu atiecīgi ║jāgroza Direktīva 2003/54/EK, |
| --- | --- |

(45)

Tādēļ būtu atiecīgi ║jāgroza Direktīva 2003/54/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2003/54/EK

Direktīvu 2003/54/EK groza šādi:

| 1) | Direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  Šī direktīva līdz ar patērētāju aizsardzības noteikumiem nosaka kopīgus noteikumus elektroenerģijas ražošanai, pārvadei, sadalei un piegādei, lai Eiropas Savienībā uzlabotu un integrētu konkurētspējīgus energoresursu tirgus, ko savieno kopēji tīkli. Ar to nosaka noteikumus, kas attiecas uz elektroenerģijas nozares organizāciju un darbību, atvērtu pieeju tirgum, kritērijiem un procedūrām, kuras piemēro konkursiem un atļauju piešķiršanai, un sistēmu ekspluatāciju. Tā arī nosaka elektroenerģijas patērētāju vispārējās saistības un tiesības un precizē konkurences saistības.
  ” |
| --- | --- |

1)

Direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  Šī direktīva līdz ar patērētāju aizsardzības noteikumiem nosaka kopīgus noteikumus elektroenerģijas ražošanai, pārvadei, sadalei un piegādei, lai Eiropas Savienībā uzlabotu un integrētu konkurētspējīgus energoresursu tirgus, ko savieno kopēji tīkli. Ar to nosaka noteikumus, kas attiecas uz elektroenerģijas nozares organizāciju un darbību, atvērtu pieeju tirgum, kritērijiem un procedūrām, kuras piemēro konkursiem un atļauju piešķiršanai, un sistēmu ekspluatāciju. Tā arī nosaka elektroenerģijas patērētāju vispārējās saistības un tiesības un precizē konkurences saistības.
  ”

| 2) | 2. pantu groza šādi:









  a) | šā panta 12. punktu aizstāj ar šādu punktu:








  “
  12. | “tiesīgi patērētāji” ir patērētāji, kuri var iegādāties elektroenerģiju, brīvi izvēloties piegādātāju šīs direktīvas 21. pantā lietotajā nozīmē, kā arī slēgt līgumus vienlaicīgi ar vairākiem piegādātājiem;;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2. pantu groza šādi:

a)

šā panta 12. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“
  12.

“tiesīgi patērētāji” ir patērētāji, kuri var iegādāties elektroenerģiju, brīvi izvēloties piegādātāju šīs direktīvas 21. pantā lietotajā nozīmē, kā arī slēgt līgumus vienlaicīgi ar vairākiem piegādātājiem;;
  ”

| b) | ║21. punktu aizstāj ar šādu:






  “21. | “vertikāli integrēts uzņēmums” ir elektroenerģijas uzņēmums vai uzņēmumu grupa, kurā viena un tā pati persona vai personas var tieši vai netieši kontrolēt Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK apvienošanās regula)
   (7) 3. panta 2. punkta nozīmē un kurā uzņēmums vai uzņēmumu grupa veic vismaz vienu no pārvades vai sadales un vismaz vienu no elektroenerģijas ražošanas vai piegādes funkcijām; |
| --- | --- | --- |

b)

║21. punktu aizstāj ar šādu:

“21.

“vertikāli integrēts uzņēmums” ir elektroenerģijas uzņēmums vai uzņēmumu grupa, kurā viena un tā pati persona vai personas var tieši vai netieši kontrolēt Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK apvienošanās regula)
   (7) 3. panta 2. punkta nozīmē un kurā uzņēmums vai uzņēmumu grupa veic vismaz vienu no pārvades vai sadales un vismaz vienu no elektroenerģijas ražošanas vai piegādes funkcijām;

| c) | Pievieno šādus punktus:






  “32. | “elektroenerģijas piegādes līgums” ir līgums par elektroenerģijas piegādi, kas neietver elektroenerģijas atvasinātos instrumentus; |
| --- | --- | --- |

c)

Pievieno šādus punktus:

“32.

“elektroenerģijas piegādes līgums” ir līgums par elektroenerģijas piegādi, kas neietver elektroenerģijas atvasinātos instrumentus;

| 33. | “elektroenerģijas atvasinātais instruments” ir finanšu instruments, kas definēts I pielikuma C5, C6 vai C7 punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (8), un ir saistīts ar elektroenerģiju; |
| --- | --- |

33.

“elektroenerģijas atvasinātais instruments” ir finanšu instruments, kas definēts I pielikuma C5, C6 vai C7 punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (8), un ir saistīts ar elektroenerģiju;

| 34. | “kontrole” ir visas tiesības, līgumi un citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā faktiski vai tiesiski ietver iespēju ietekmēt uzņēmumu, jo īpaši






  a) | īpašumtiesības vai tiesības izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai to daļu; |
| --- | --- | --- |

34.

“kontrole” ir visas tiesības, līgumi un citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā faktiski vai tiesiski ietver iespēju ietekmēt uzņēmumu, jo īpaši

a)

īpašumtiesības vai tiesības izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai to daļu;

| b) | tiesības vai līgumi, kas paredz ietekmi uz uzņēmuma struktūru sastāvu, balsojumu vai lēmumiem; |
| --- | --- |

b)

tiesības vai līgumi, kas paredz ietekmi uz uzņēmuma struktūru sastāvu, balsojumu vai lēmumiem;

| 35. | “industriāla teritorija” ir privātā īpašumā esošs ģeogrāfisks apgabals ar energotīklu, kas galvenokārt paredzēts rūpniecisku patērētāju apgādei šajā teritorijā; |
| --- | --- |

35.

“industriāla teritorija” ir privātā īpašumā esošs ģeogrāfisks apgabals ar energotīklu, kas galvenokārt paredzēts rūpniecisku patērētāju apgādei šajā teritorijā;

| 36. | “godīga un netraucēta konkurence atvērtā tirgū” nozīmē kopīgas iespējas un vienlīdzīgu piekļuvi visiem piegādātājiem Eiropas Savienībā, par ko jāatbild dalībvalstīm, valsts pārvaldes iestādēm un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (turpmāk — “Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008

   (9) |
| --- | --- |

36.

“godīga un netraucēta konkurence atvērtā tirgū” nozīmē kopīgas iespējas un vienlīdzīgu piekļuvi visiem piegādātājiem Eiropas Savienībā, par ko jāatbild dalībvalstīm, valsts pārvaldes iestādēm un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (turpmāk — “Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008

   (9)

| 37. | “elektroenerģijas uzņēmums” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic vismaz vienu no šādām darbībām: elektroenerģijas ražošanu, pārvadi, sadali, piegādi vai iegādi; un tas ir atbildīgs par komerciāliem, tehniskiem un/vai apkopes uzdevumiem saistībā ar šīm darbībām; tas neietver gala patērētājus;. |
| --- | --- |

37.

“elektroenerģijas uzņēmums” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic vismaz vienu no šādām darbībām: elektroenerģijas ražošanu, pārvadi, sadali, piegādi vai iegādi; un tas ir atbildīgs par komerciāliem, tehniskiem un/vai apkopes uzdevumiem saistībā ar šīm darbībām; tas neietver gala patērētājus;.

| 38. | “enerģijas trūkums” ir tāda situācija mājsaimniecībā, kurā tās locekļi nevar atļauties apsildīt mājokli pieņemamā līmenī, pamatojoties uz Pasaules Veselības organizācijas ieteiktiem standartiem; |
| --- | --- |

38.

“enerģijas trūkums” ir tāda situācija mājsaimniecībā, kurā tās locekļi nevar atļauties apsildīt mājokli pieņemamā līmenī, pamatojoties uz Pasaules Veselības organizācijas ieteiktiem standartiem;

| 39. | “virtuālā spēkstacija” ir programma, kura laiž apgrozībā elektroenerģiju un saskaņā ar kuru elektroenerģiju ražojošam uzņēmumam ir pienākums pārdot vai nodrošināt noteiktu daudzumu elektroenerģijas vai uz noteiktu laiku ieinteresētiem piegādātājiem garantēt piekļuvi daļai tās ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

39.

“virtuālā spēkstacija” ir programma, kura laiž apgrozībā elektroenerģiju un saskaņā ar kuru elektroenerģiju ražojošam uzņēmumam ir pienākums pārdot vai nodrošināt noteiktu daudzumu elektroenerģijas vai uz noteiktu laiku ieinteresētiem piegādātājiem garantēt piekļuvi daļai tās ražošanas jaudas.

| 3) | 3. pantu groza šādi:










  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  2.
     
  Pilnībā ievērojot attiecīgos Līguma noteikumus, īpaši tā 86. pantu, dalībvalstis elektroenerģijas uzņēmumiem var vispārējās ekonomiskās interesēs piemērot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuras attiecas uz drošību, tostarp piegādes drošību, piegādes regularitāti, kvalitāti un cenu, kā arī uz vides aizsardzību, tostarp energoefektivitāti, atjaunīgās enerģijas avotiem un klimata aizsardzību. Šādām saistībām ir jābūt skaidri noteiktām, pārredzamām, nediskriminējošām, pārbaudāmām, un tām jāgarantē, ka visiem ES elektroenerģijas uzņēmumiem ir vienlīdzīga pieeja valstu patērētājiem. Attiecībā uz piegādes drošību, energoefektivitāti/pieprasījuma faktoru pārvaldību un vides un atjaunīgās enerģijas avotu mērķu sasniegšanai, kā minēts šajā punktā, dalībvalstis var uzsākt ilgtermiņa plānošanas īstenošanu, ņemot vērā iespēju, ka trešās puses varētu meklēt pieeju sistēmai.
  ” |
| --- | --- | --- |

3)

3. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  2.
     
  Pilnībā ievērojot attiecīgos Līguma noteikumus, īpaši tā 86. pantu, dalībvalstis elektroenerģijas uzņēmumiem var vispārējās ekonomiskās interesēs piemērot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kuras attiecas uz drošību, tostarp piegādes drošību, piegādes regularitāti, kvalitāti un cenu, kā arī uz vides aizsardzību, tostarp energoefektivitāti, atjaunīgās enerģijas avotiem un klimata aizsardzību. Šādām saistībām ir jābūt skaidri noteiktām, pārredzamām, nediskriminējošām, pārbaudāmām, un tām jāgarantē, ka visiem ES elektroenerģijas uzņēmumiem ir vienlīdzīga pieeja valstu patērētājiem. Attiecībā uz piegādes drošību, energoefektivitāti/pieprasījuma faktoru pārvaldību un vides un atjaunīgās enerģijas avotu mērķu sasniegšanai, kā minēts šajā punktā, dalībvalstis var uzsākt ilgtermiņa plānošanas īstenošanu, ņemot vērā iespēju, ka trešās puses varētu meklēt pieeju sistēmai.
  ”

| b) | 3. punkta 1. daļu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka visi mājsaimniecību patērētāji un mazie uzņēmumi, kā noteikts Komisijas 2003. gada 6. maija Rekomendācijā 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (10) (uzņēmumi, kuros strādā mazāk par 50 darbiniekiem un kuru gada apgrozījums un/vai bilance nepārsniedz 10 miljonus eiro), var saņemt universālo pakalpojumu, kas ietver tiesības saņemt konkrētas kvalitātes elektroenerģijas piegādi savā teritorijā par cenām, kas ir balstītas uz izmaksām, viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas. Šiem patērētājiem ir tiesības uz izvēli, taisnīgumu, pārstāvniecību un kompensāciju. Pakalpojuma kvalitātei jābūt vienam no elektroenerģijas uzņēmumu galvenajiem atbildības virzieniem. Lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma sniegšanu, dalībvalstis var norādīt pēdējo piegādātāju. Dalībvalstis uzliek sadales uzņēmumiem pienākumu pievienot patērētājus to tīklam saskaņā ar noteikumiem, nosacījumiem un tarifiem, kas noteikti atbilstīgi 22.c pantā paredzētajai procedūrai. Šīs direktīvas noteikumi neliedz dalībvalstīm stiprināt to vietējo, mazo un vidējo patērētāju tirgus pozīciju, veicinot brīvprātīgas grupēšanās iespējas, lai nodrošinātu šīs patērētāju kategorijas pārstāvniecību. |
| --- | --- |

b)

3. punkta 1. daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka visi mājsaimniecību patērētāji un mazie uzņēmumi, kā noteikts Komisijas 2003. gada 6. maija Rekomendācijā 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (10) (uzņēmumi, kuros strādā mazāk par 50 darbiniekiem un kuru gada apgrozījums un/vai bilance nepārsniedz 10 miljonus eiro), var saņemt universālo pakalpojumu, kas ietver tiesības saņemt konkrētas kvalitātes elektroenerģijas piegādi savā teritorijā par cenām, kas ir balstītas uz izmaksām, viegli un skaidri salīdzināmas, pārredzamas un nediskriminējošas. Šiem patērētājiem ir tiesības uz izvēli, taisnīgumu, pārstāvniecību un kompensāciju. Pakalpojuma kvalitātei jābūt vienam no elektroenerģijas uzņēmumu galvenajiem atbildības virzieniem. Lai nodrošinātu vispārējā pakalpojuma sniegšanu, dalībvalstis var norādīt pēdējo piegādātāju. Dalībvalstis uzliek sadales uzņēmumiem pienākumu pievienot patērētājus to tīklam saskaņā ar noteikumiem, nosacījumiem un tarifiem, kas noteikti atbilstīgi 22.c pantā paredzētajai procedūrai. Šīs direktīvas noteikumi neliedz dalībvalstīm stiprināt to vietējo, mazo un vidējo patērētāju tirgus pozīciju, veicinot brīvprātīgas grupēšanās iespējas, lai nodrošinātu šīs patērētāju kategorijas pārstāvniecību.

| c) | 3. pantā iekļauj šādus punktus
  :
  “
  3.a
     
  Dalībvalstīm jānodrošina, ka visiem patērētājiem ir tiesības saņemt elektroenerģiju no piegādātāja saskaņā ar piegādātāja līgumu neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī piegādātājs ir reģistrēts. Šajā sakarībā dalībvalstīm jāīsteno visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kuri reģistrēti izcelsmes valstī, var veikt piegādes patērētājiem bez pienākuma ievērot papildu nosacījumus.




  3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka:










  a) | ja patērētājs vēlas mainīt piegādātāju, maiņu veic attiecīgais (-ie) operators (-i) divu nedēļu laikā, un |
| --- | --- | --- |

c)

3. pantā iekļauj šādus punktus
  :

“
  3.a
     
  Dalībvalstīm jānodrošina, ka visiem patērētājiem ir tiesības saņemt elektroenerģiju no piegādātāja saskaņā ar piegādātāja līgumu neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī piegādātājs ir reģistrēts. Šajā sakarībā dalībvalstīm jāīsteno visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kuri reģistrēti izcelsmes valstī, var veikt piegādes patērētājiem bez pienākuma ievērot papildu nosacījumus.

3.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka:

a)

ja patērētājs vēlas mainīt piegādātāju, maiņu veic attiecīgais (-ie) operators (-i) divu nedēļu laikā, un

| b) | patērētājiem ir tiesības saņemt jebkādus atbilstīgus patēriņa datus. |
| --- | --- |

b)

patērētājiem ir tiesības saņemt jebkādus atbilstīgus patēriņa datus.

Dalībvalstis nodrošina, ka a) un b) punktā minētās tiesības piešķir visiem patērētājiem nediskriminējošā veidā attiecībā uz izmaksām, pūlēm vai laiku.
  ”

| d) | 3. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  5.
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu gala patērētājus, un īpaši nodrošina pietiekamu aizsardzību mazaizsargātiem patērētājiem, tostarp piemērotus pasākumus, piemēram, tādus, kas attiecas uz maksājumu nosacījumiem, lai palīdzētu viņiem izvairīties no energoapgādes pārtraukšanas. Šajā sakarībā dalībvalstis var veikt pasākumus, lai aizsargātu gala patērētājus attālos rajonos. Tās nodrošina patērētāju aizsardzību augstā līmenī, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, kas saistīta ar līguma noteikumiem un nosacījumiem, vispārīgu informāciju un strīdu izšķiršanas kārtību. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiesīgie patērētāji var efektīvi pāriet pie jauna piegādātāja. Vismaz attiecībā uz mājsaimniecību patērētājiem šie pasākumi ietver A pielikumā minētos pasākumus.
  ” |
| --- | --- |

d)

3. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“
  5.
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu gala patērētājus, un īpaši nodrošina pietiekamu aizsardzību mazaizsargātiem patērētājiem, tostarp piemērotus pasākumus, piemēram, tādus, kas attiecas uz maksājumu nosacījumiem, lai palīdzētu viņiem izvairīties no energoapgādes pārtraukšanas. Šajā sakarībā dalībvalstis var veikt pasākumus, lai aizsargātu gala patērētājus attālos rajonos. Tās nodrošina patērētāju aizsardzību augstā līmenī, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, kas saistīta ar līguma noteikumiem un nosacījumiem, vispārīgu informāciju un strīdu izšķiršanas kārtību. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiesīgie patērētāji var efektīvi pāriet pie jauna piegādātāja. Vismaz attiecībā uz mājsaimniecību patērētājiem šie pasākumi ietver A pielikumā minētos pasākumus.
  ”

| e) | pēc 5. punkta iekļauj šādu punktu:


  “
  5.a
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, energoresursu nepietiekamību ietverot valsts enerģētikas rīcības plānos, lai nodrošinātu, ka patiesi samazinās to cilvēku skaits, kurus skar energoresursu nepietiekamība, un paziņo par šādiem pasākumiem Komisijai. Katra dalībvalsts saskaņā ar subsidiaritātes principu atbild par energoresursu nepietiekamības noteikšanu valsts līmenī, apspriežoties ar valsts regulatīvajām iestādēm un iesaistītajām pusēm, kas minētas 2. panta 34.d punktā. Šādi pasākumi var ietvert ieguvumus sociālās nodrošināšanas sistēmām, atbalstu energoefektivitātes uzlabojumiem un enerģijas ražošanu par viszemāko iespējamo cenu. Šādi pasākumi nedrīkst kavēt tirgus atvēršanu, kā tas noteikts 21. pantā. Komisija nodrošina rādītājus, lai uzraudzītu šādu pasākumu ietekmi uz energoresursu nepietiekamību un tirgus darbību.
  ” |
| --- | --- |

e)

pēc 5. punkta iekļauj šādu punktu:

“
  5.a
     
  Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, energoresursu nepietiekamību ietverot valsts enerģētikas rīcības plānos, lai nodrošinātu, ka patiesi samazinās to cilvēku skaits, kurus skar energoresursu nepietiekamība, un paziņo par šādiem pasākumiem Komisijai. Katra dalībvalsts saskaņā ar subsidiaritātes principu atbild par energoresursu nepietiekamības noteikšanu valsts līmenī, apspriežoties ar valsts regulatīvajām iestādēm un iesaistītajām pusēm, kas minētas 2. panta 34.d punktā. Šādi pasākumi var ietvert ieguvumus sociālās nodrošināšanas sistēmām, atbalstu energoefektivitātes uzlabojumiem un enerģijas ražošanu par viszemāko iespējamo cenu. Šādi pasākumi nedrīkst kavēt tirgus atvēršanu, kā tas noteikts 21. pantā. Komisija nodrošina rādītājus, lai uzraudzītu šādu pasākumu ietekmi uz energoresursu nepietiekamību un tirgus darbību.
  ”

| f) | 6. punktu groza šādi
  :








  i) | 1. daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “
  a) | katra enerģijas avota daļu kopējā enerģijas avotu apjomā, ko attiecīgais piegādātājs izmantojis iepriekšējā gadā; šo informāciju dalībvalstīs precizē saskaņoti un saprotami, lai to varētu viegli salīdzināt;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

f)

6. punktu groza šādi
  :

i)

1. daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“
  a)

katra enerģijas avota daļu kopējā enerģijas avotu apjomā, ko attiecīgais piegādātājs izmantojis iepriekšējā gadā; šo informāciju dalībvalstīs precizē saskaņoti un saprotami, lai to varētu viegli salīdzināt;
  ”

| ii) | 1. daļai pievieno šādu apakšpunktu:








  “
  ba) | informāciju par viņu tiesībām un par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas viņu rīcībā ir strīda gadījumā.
  ” |
| --- | --- | --- |

ii)

1. daļai pievieno šādu apakšpunktu:

“
  ba)

informāciju par viņu tiesībām un par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas viņu rīcībā ir strīda gadījumā.
  ”

| iii) | 3. daļu aizstāj ar šādu:


  “
  Valsts regulatīvās iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka informācija, ko piegādātāji sniedz saviem patērētājiem saskaņā ar šo pantu, ir uzticama. Noteikumi par informācijas sniegšanu ir jāsaskaņo dalībvalstīs un attiecīgajos tirgos.
  ” |
| --- | --- |

iii)

3. daļu aizstāj ar šādu:

“
  Valsts regulatīvās iestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka informācija, ko piegādātāji sniedz saviem patērētājiem saskaņā ar šo pantu, ir uzticama. Noteikumi par informācijas sniegšanu ir jāsaskaņo dalībvalstīs un attiecīgajos tirgos.
  ”

| g) | 7. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  7.
     
  Dalībvalstis īsteno atbilstīgus pasākumus, lai sasniegtu sociālās un ekonomiskās kohēzijas mērķus, un lai samazinātu enerģijas izmaksas mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un garantētu vienlīdzīgus nosacījumus tiem, kuri dzīvo attālos reģionos, un vides aizsardzības mērķus. Tie ietver energoefektivitātes/pieprasījuma pārvaldības pasākumus un paredz apkarot klimata pārmaiņas, un garantēt nodrošinātību ar pārtiku, un var arī ietvert atbilstošu ekonomisku stimulu nodrošināšanu, attiecīgā gadījumā izmantojot visus esošos valstu un Kopienas instrumentus, lai uzturētu un ierīkotu vajadzīgo tīkla infrastruktūru, tostarp starpsavienojumu jaudu.
  ” |
| --- | --- |

g)

7. punktu aizstāj ar šādu:

“
  7.
     
  Dalībvalstis īsteno atbilstīgus pasākumus, lai sasniegtu sociālās un ekonomiskās kohēzijas mērķus, un lai samazinātu enerģijas izmaksas mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un garantētu vienlīdzīgus nosacījumus tiem, kuri dzīvo attālos reģionos, un vides aizsardzības mērķus. Tie ietver energoefektivitātes/pieprasījuma pārvaldības pasākumus un paredz apkarot klimata pārmaiņas, un garantēt nodrošinātību ar pārtiku, un var arī ietvert atbilstošu ekonomisku stimulu nodrošināšanu, attiecīgā gadījumā izmantojot visus esošos valstu un Kopienas instrumentus, lai uzturētu un ierīkotu vajadzīgo tīkla infrastruktūru, tostarp starpsavienojumu jaudu.
  ”

| h) | pēc 7. punkta iekļauj šādus punktus:

  “
  7.a
     
  Lai veicinātu energoefektivitāti, valsts regulatīvās iestādes pilnvaro elektroenerģijas uzņēmumus ieviest cenu veidošanas formulas, kas lielāka patēriņa gadījumā palielinās cenu, un nodrošina patērētāju un sadales sistēmas operatoru aktīvu līdzdalību sistēmas darbībā, atbalstot pasākumu ieviešanu, lai optimizētu enerģijas izmantošanu, it īpaši liela noslogojuma laikā. Šādas cenu veidošanas formulas līdz ar “viedo” mēraparātu un tīklu ieviešanu veicina par energoefektivitāti atbildīgu rīcību un viszemākās iespējamās izmaksas mājsaimniecību klientiem, jo īpaši mājsaimniecībām, kuras saskaras ar energoresursu nepietiekamību
  .


  7.b
     
  Dalībvalstis nodrošina vienotu kontaktpunktu ieviešanu, lai padarītu patērētājiem pieejamu visu informāciju par viņu tiesībām, spēkā esošajiem tiesību aktiem un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas viņu rīcībā ir strīda gadījumā.
  ” |
| --- | --- |

h)

pēc 7. punkta iekļauj šādus punktus:

“
  7.a
     
  Lai veicinātu energoefektivitāti, valsts regulatīvās iestādes pilnvaro elektroenerģijas uzņēmumus ieviest cenu veidošanas formulas, kas lielāka patēriņa gadījumā palielinās cenu, un nodrošina patērētāju un sadales sistēmas operatoru aktīvu līdzdalību sistēmas darbībā, atbalstot pasākumu ieviešanu, lai optimizētu enerģijas izmantošanu, it īpaši liela noslogojuma laikā. Šādas cenu veidošanas formulas līdz ar “viedo” mēraparātu un tīklu ieviešanu veicina par energoefektivitāti atbildīgu rīcību un viszemākās iespējamās izmaksas mājsaimniecību klientiem, jo īpaši mājsaimniecībām, kuras saskaras ar energoresursu nepietiekamību
  .

7.b
     
  Dalībvalstis nodrošina vienotu kontaktpunktu ieviešanu, lai padarītu patērētājiem pieejamu visu informāciju par viņu tiesībām, spēkā esošajiem tiesību aktiem un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas viņu rīcībā ir strīda gadījumā.
  ”

| i) | papildina ar šādiem punktiem
  :
  “
  9.a
     
  Komisija, konsultējoties ar iesaistītajām pusēm, tostarp ar valsts pārvaldes iestādēm, patērētāju organizācijām un sociālajiem partneriem, izveido pieejamu, lietotājdraudzīgu hartu, kurā uzskaitītas Kopienas tiesību aktos un šajā direktīvā noteiktās enerģijas patērētāju tiesības. Dalībvalstis pārliecinās, vai enerģijas piegādātāji ir veikuši nepieciešamos pasākumus, lai visi patērētāji saņemtu šīs hartas eksemplāru, kā arī nodrošinājuši tās publisko pieejamību. Valsts regulatīvās iestādes rūpējas par to, lai enerģijas piegādātāji izpildītu šos pienākumus un ievērotu šajā hartā noteiktās patērētāju tiesības.




  9.b
     
  Lai palīdzētu patērētājiem samazināt savas enerģijas izmaksas, dalībvalstis var prasīt, lai elektroenerģijas ieņēmumi, kas gūti no mājsaimniecību klientiem, tiktu tērēti, lai finansētu energoefektivitāti un pieprasījuma pārvaldības mērīšanas programmas mājsaimniecību klientiem.
  ” |
| --- | --- |

i)

papildina ar šādiem punktiem
  :

“
  9.a
     
  Komisija, konsultējoties ar iesaistītajām pusēm, tostarp ar valsts pārvaldes iestādēm, patērētāju organizācijām un sociālajiem partneriem, izveido pieejamu, lietotājdraudzīgu hartu, kurā uzskaitītas Kopienas tiesību aktos un šajā direktīvā noteiktās enerģijas patērētāju tiesības. Dalībvalstis pārliecinās, vai enerģijas piegādātāji ir veikuši nepieciešamos pasākumus, lai visi patērētāji saņemtu šīs hartas eksemplāru, kā arī nodrošinājuši tās publisko pieejamību. Valsts regulatīvās iestādes rūpējas par to, lai enerģijas piegādātāji izpildītu šos pienākumus un ievērotu šajā hartā noteiktās patērētāju tiesības.

9.b
     
  Lai palīdzētu patērētājiem samazināt savas enerģijas izmaksas, dalībvalstis var prasīt, lai elektroenerģijas ieņēmumi, kas gūti no mājsaimniecību klientiem, tiktu tērēti, lai finansētu energoefektivitāti un pieprasījuma pārvaldības mērīšanas programmas mājsaimniecību klientiem.
  ”

| 4) | 4. pantu aizstāj ar šādu:


  “
  Dalībvalstis nodrošina piegādes drošības jautājumu uzraudzību. Ja dalībvalstis to uzskata par piemērotu, tās var deleģēt šo uzdevumu valsts pārvaldes iestādēm, kas minētas 22.a pantā. Šī uzraudzība īpaši attiecas uz piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru valsts tirgū, tostarp detalizētām nākotnes pieprasījuma un pieejamo piegāžu prognozēm, paredzēto papildu vai veidojamo jaudu plānošanu un tīklu uzturēšanas kvalitāti un līmeni, sadalītās un mikroražošanas piekļuvi, kā arī pasākumiem maksimālā pieprasījuma apmierināšanai un viena vai vairāku piegādātāju deficīta situāciju risināšanai. Kompetentās iestādes vēlākais līdz katra gada 31. jūlijam publicē ziņojumu, izklāstot šo jautājumu uzraudzības rezultātā gūtos atklājumus, kā arī jebkurus pasākumus, kas veikti vai plānoti, lai risinātu šos jautājums, un nekavējoties nosūta šo ziņojumu Komisijai.
  ” |
| --- | --- |

4)

4. pantu aizstāj ar šādu:

“
  Dalībvalstis nodrošina piegādes drošības jautājumu uzraudzību. Ja dalībvalstis to uzskata par piemērotu, tās var deleģēt šo uzdevumu valsts pārvaldes iestādēm, kas minētas 22.a pantā. Šī uzraudzība īpaši attiecas uz piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru valsts tirgū, tostarp detalizētām nākotnes pieprasījuma un pieejamo piegāžu prognozēm, paredzēto papildu vai veidojamo jaudu plānošanu un tīklu uzturēšanas kvalitāti un līmeni, sadalītās un mikroražošanas piekļuvi, kā arī pasākumiem maksimālā pieprasījuma apmierināšanai un viena vai vairāku piegādātāju deficīta situāciju risināšanai. Kompetentās iestādes vēlākais līdz katra gada 31. jūlijam publicē ziņojumu, izklāstot šo jautājumu uzraudzības rezultātā gūtos atklājumus, kā arī jebkurus pasākumus, kas veikti vai plānoti, lai risinātu šos jautājums, un nekavējoties nosūta šo ziņojumu Komisijai.
  ”

| 5) | 5. pantā pirms esošā punkta iekļauj šādu punktu
  :
  “
  Valsts regulatīvās iestādes nodrošina, ka tiek noteikti tehniskās darbības kritēriji, un nodrošina to tehnisko noteikumu izstrādi un publicēšanu, ar ko nosaka atbilstīgu uzticamību un drošības līmeņus, kā arī darbības prasības ražošanas iekārtu ekspluatācijai, sadales sistēmām, tieši savienotu patērētāju aprīkojumam, starpsavienojumu ķēdēm un tiešajām līnijām. Šie tehniskie noteikumi nodrošina sistēmu sadarbspēju, un tie ir objektīvi un nediskriminējoši. Ja Aģentūra uzskata, ka ir vajadzīga šo noteikumu saskaņošana, tā iesniedz piemērotus ieteikumus attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm.
  ” |
| --- | --- |

5)

5. pantā pirms esošā punkta iekļauj šādu punktu
  :

“
  Valsts regulatīvās iestādes nodrošina, ka tiek noteikti tehniskās darbības kritēriji, un nodrošina to tehnisko noteikumu izstrādi un publicēšanu, ar ko nosaka atbilstīgu uzticamību un drošības līmeņus, kā arī darbības prasības ražošanas iekārtu ekspluatācijai, sadales sistēmām, tieši savienotu patērētāju aprīkojumam, starpsavienojumu ķēdēm un tiešajām līnijām. Šie tehniskie noteikumi nodrošina sistēmu sadarbspēju, un tie ir objektīvi un nediskriminējoši. Ja Aģentūra uzskata, ka ir vajadzīga šo noteikumu saskaņošana, tā iesniedz piemērotus ieteikumus attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm.
  ”

| 6) | Iekļauj šādu ║pantu.

  “5.a pants


  Reģionālās sadarbības veicināšana



  1.
     
  Valstu regulatīvās iestādes
  sadarbojas, lai
  saskaņotu tirgus uzbūvi un
  integrētu valstu tirgus vismaz
  vienā vai vairākos

  reģionālos

  līmeņos, kas ir pirmais solis uz pilnībā liberalizētu elektroenerģijas iekšējo tirgu.
  Jo īpaši
  tās
  veicina tīklu operatoru sadarbību reģionālā mērogā un sekmē
  to integrāciju šajā mērogā, lai izveidotu konkurētspējīgu Eiropas tirgu, veicinot
  tiesisko, regulatīvo
  un tehnisko
  sistēmu
  saskaņošanu un galvenokārt integrējot pašreizējās Eiropas Savienības “elektroenerģijas salas”. Tādēļ dalībvalstis veicina valstu pārvaldes iestāžu pārrobežu un reģionālu sadarbību.




  2.
     
  Aģentūra sadarbojas ar valstu pārvaldes iestādēm un pārvades sistēmas operatoriem saskaņā ar IV nodaļu, lai nodrošinātu regulatīvo sistēmu konverģenci starp reģioniem ar mērķi izveidot konkurētspējīgu Eiropas tirgu. Ja Aģentūra uzskata, ka ir vajadzīgi saistoši noteikumi attiecībā uz šādu sadarbību, tā izdara atbilstīgus ierosinājumus. Reģionālos tirgos aģentūra kļūst par kompetentu iestādi jomās, kas norādītas 22.d pantā.
  ” |
| --- | --- |

6)

Iekļauj šādu ║pantu.

“5.a pants

Reģionālās sadarbības veicināšana

1.
     
  Valstu regulatīvās iestādes
  sadarbojas, lai
  saskaņotu tirgus uzbūvi un
  integrētu valstu tirgus vismaz
  vienā vai vairākos

  reģionālos

  līmeņos, kas ir pirmais solis uz pilnībā liberalizētu elektroenerģijas iekšējo tirgu.
  Jo īpaši
  tās
  veicina tīklu operatoru sadarbību reģionālā mērogā un sekmē
  to integrāciju šajā mērogā, lai izveidotu konkurētspējīgu Eiropas tirgu, veicinot
  tiesisko, regulatīvo
  un tehnisko
  sistēmu
  saskaņošanu un galvenokārt integrējot pašreizējās Eiropas Savienības “elektroenerģijas salas”. Tādēļ dalībvalstis veicina valstu pārvaldes iestāžu pārrobežu un reģionālu sadarbību.

2.
     
  Aģentūra sadarbojas ar valstu pārvaldes iestādēm un pārvades sistēmas operatoriem saskaņā ar IV nodaļu, lai nodrošinātu regulatīvo sistēmu konverģenci starp reģioniem ar mērķi izveidot konkurētspējīgu Eiropas tirgu. Ja Aģentūra uzskata, ka ir vajadzīgi saistoši noteikumi attiecībā uz šādu sadarbību, tā izdara atbilstīgus ierosinājumus. Reģionālos tirgos aģentūra kļūst par kompetentu iestādi jomās, kas norādītas 22.d pantā.
  ”

| 7) | 6. panta 2. punktu groza šādi.










  a) | ievaddaļu aizstāj ar šādu tekstu
  :
  “
  2.
     
  Dalībvalstis nosaka atļauju izsniegšanas kritērijus ražošanas jaudas veidošanai to teritorijā. Šie kritēriji attiecas uz:
  ” |
| --- | --- | --- |

7)

6. panta 2. punktu groza šādi.

a)

ievaddaļu aizstāj ar šādu tekstu
  :

“
  2.
     
  Dalībvalstis nosaka atļauju izsniegšanas kritērijus ražošanas jaudas veidošanai to teritorijā. Šie kritēriji attiecas uz:
  ”

| b) | pievieno šādus apakšpunktus
  :






  “
  ia) | dalībvalstu ieguldījumu attiecībā uz mērķi līdz 2020. gadam sasniegt 20 % atjaunīgās enerģijas īpatsvaru; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus apakšpunktus
  :

“
  ia)

dalībvalstu ieguldījumu attiecībā uz mērķi līdz 2020. gadam sasniegt 20 % atjaunīgās enerģijas īpatsvaru;

| ib) | vajadzību elektroenerģijas ražotājiem ņemt vērā emisiju tirdzniecības sistēmu.
  ” |
| --- | --- |

ib)

vajadzību elektroenerģijas ražotājiem ņemt vērā emisiju tirdzniecības sistēmu.
  ”

| 8) | 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka mazi decentralizēti un/vai sadalīti ražotāji gūst labumu no vienkāršotām atļauju piešķiršanas procedūrām. Šīs vienkāršotās procedūras piemēro visām iekārtām, kuru ražošanas jauda ir mazāka par 50 MW, un visiem tīklā iekļautajiem ražotājiem.
  ” |
| --- | --- |

8)

6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka mazi decentralizēti un/vai sadalīti ražotāji gūst labumu no vienkāršotām atļauju piešķiršanas procedūrām. Šīs vienkāršotās procedūras piemēro visām iekārtām, kuru ražošanas jauda ir mazāka par 50 MW, un visiem tīklā iekļautajiem ražotājiem.
  ”

| 9) | 7. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  5.
     
  Dalībvalstis izraugās iestādi vai publisku vai privātu struktūru, kas ir neatkarīga no elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales un piegādes darbībām un kas var būt 22.a panta 1. punktā minētā valsts regulatīvā iestāde, lai tā atbildētu par 1. līdz 4. punktā minētās konkursa procedūras organizēšanu, uzraudzību un kontroli. (..) Šī iestāde vai struktūra veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu konkursa pieteikumos iekļautās informācijas konfidencialitāti.
  ” |
| --- | --- |

9)

7. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“
  5.
     
  Dalībvalstis izraugās iestādi vai publisku vai privātu struktūru, kas ir neatkarīga no elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales un piegādes darbībām un kas var būt 22.a panta 1. punktā minētā valsts regulatīvā iestāde, lai tā atbildētu par 1. līdz 4. punktā minētās konkursa procedūras organizēšanu, uzraudzību un kontroli. (..) Šī iestāde vai struktūra veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu konkursa pieteikumos iekļautās informācijas konfidencialitāti.
  ”

| 10) | 8. pantu aizstāj ar šādu:


  “8. pants


  Pārvades sistēmu un pārvades sistēmu operatoru nošķiršana

  1.   Dalībvalstis nodrošina, lai no [transponēšanas datums plus viens gads]






  a) | visi uzņēmumi, kam pieder pārvades sistēma, darbotos kā pārvades sistēmas operatori; |
| --- | --- | --- |

10)

8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Pārvades sistēmu un pārvades sistēmu operatoru nošķiršana

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai no [transponēšanas datums plus viens gads]

a)

visi uzņēmumi, kam pieder pārvades sistēma, darbotos kā pārvades sistēmas operatori;

| b) | viena un tā pati persona vai personas nevarētu
  individuāli vai kopīgi
  :






  i) | tieši vai netieši kontrolēt uzņēmumu, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, un tieši vai netieši kontrolēt pārvades sistēmas operatoru▐ vai būt ieinteresēta vai izmantot tiesības šajos uzņēmumos,
  vai |
| --- | --- | --- |

b)

viena un tā pati persona vai personas nevarētu
  individuāli vai kopīgi
  :

i)

tieši vai netieši kontrolēt uzņēmumu, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, un tieši vai netieši kontrolēt pārvades sistēmas operatoru▐ vai būt ieinteresēta vai izmantot tiesības šajos uzņēmumos,

| ii) | tieši vai netieši kontrolēt pārvades sistēmas operatoru▐ un tieši vai netieši kontrolēt uzņēmumu, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, vai būt ieinteresēta vai izmantot tiesības šādā uzņēmumā; |
| --- | --- |

ii)

tieši vai netieši kontrolēt pārvades sistēmas operatoru▐ un tieši vai netieši kontrolēt uzņēmumu, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, vai būt ieinteresēta vai izmantot tiesības šādā uzņēmumā;

| c) | viena un tā pati persona nebūtu tiesīga iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām ║pārvades sistēmas operatorā▐; |
| --- | --- |

c)

viena un tā pati persona nebūtu tiesīga iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām ║pārvades sistēmas operatorā▐;

| d) | viena un tā pati persona nebūtu tiesīga iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, gan pārvades sistēmas operatorā vai pārvaldes sistēmā; |
| --- | --- |

d)

viena un tā pati persona nebūtu tiesīga iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, gan uzņēmumā, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, gan pārvades sistēmas operatorā vai pārvaldes sistēmā;

| e) | vienai un tai
  pašai
  personai vai personām nav tiesību vadīt pārvades sistēmu ar pārvaldes līgumu vai citādi kā bez īpašumtiesībām ietekmēt vai tieši vai netieši kontrolēt vai būt ieinteresētai, vai izmantot tiesības uzņēmumā, kas veic jebkādas ražošanas vai piegādes funkcijas. |
| --- | --- |

e)

vienai un tai
  pašai
  personai vai personām nav tiesību vadīt pārvades sistēmu ar pārvaldes līgumu vai citādi kā bez īpašumtiesībām ietekmēt vai tieši vai netieši kontrolēt vai būt ieinteresētai, vai izmantot tiesības uzņēmumā, kas veic jebkādas ražošanas vai piegādes funkcijas.

2.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā ieinteresētība un tiesības attiecas jo īpaši uz:

| a) | kapitāla daļas vai uzņēmējdarbības aktīvu īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

a)

kapitāla daļas vai uzņēmējdarbības aktīvu īpašumtiesībām;

| b) | iespējām izmantot balsstiesības; |
| --- | --- |

b)

iespējām izmantot balsstiesības;

| c) | tiesībām iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, vai |
| --- | --- |

c)

tiesībām iecelt uzraudzības padomes, administratīvās valdes vai to struktūru locekļus, kas juridiski pārstāv uzņēmumu, vai

| d) | tiesībām saņemt dividendes vai citas peļņas daļas. |
| --- | --- |

d)

tiesībām saņemt dividendes vai citas peļņas daļas.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā jēdziens “uzņēmums, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām” ietver nozīmi, kādā jēdziens “uzņēmums, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām” izmantots ║Direktīvā 2003/55/EK ║, un termini “pārvades sistēmas operators” un “pārvades sistēma” ietver jēdzienus “pārvades sistēmas operators” un “pārvades sistēma” Direktīvas 2003/55/EK nozīmē.

4.
     
  Dalībvalstis uzrauga vertikāli integrētu uzņēmumu nošķiršanas procesu un iesniedz Komisijai ziņojumu par paveikto.

5.   Dalībvalstis var paredzēt atkāpes no 1. punkta b) un c) apakšpunkta līdz [transponēšanas datums plus divi gadi] ar noteikumu, ka pārvades sistēmu operatori neietilpst vertikāli integrēta uzņēmuma sastāvā.

6.   1. punkta a) apakšpunktā noteiktā prasība uzskatāma par ievērotu situācijā, kad vairāki uzņēmumi, kam pieder pārvades sistēmas, ir nodibinājuši kopuzņēmumu, kas attiecīgajām pārvades sistēmām kalpo kā pārvades sistēmas operators vairākās dalībvalstīs.▐

7.
     
  Ja 1. punkta b) līdz d) apakšpunktā minētā persona ir dalībvalsts vai valsts struktūra, divas atsevišķas valsts struktūras, kas kontrolē pārvades sistēmas operatoru vai pārvades sistēmu un uzņēmumu, kas veic ražošanas vai piegādes funkcijas, netiek uzskatītas par vienu un to pašu personu vai personām.

8.   Dalībvalstis nodrošina, lai 12. pantā minētā komerciāli svarīgā informācija, ko ieguvis pārvades sistēmas operators, kurš ir bijis vertikāla integrēta uzņēmuma sastāvā, un šāda pārvades sistēmas operatora darbinieki nenonāktu tāda uzņēmuma rīcībā, kas veic kādu no ražošanas un piegādes funkcijām.”

| 11) | Iekļauj šādus ║pantus:

  “8.a pants


  Pārvades sistēmu īpašnieku un pārvades sistēmu operatoru kontrole

  1.   Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, pārvades sistēmas vai pārvades sistēmu operatorus nedrīkst kontrolēt trešo valstu persona vai personas.
  2.   Kopienas nolīgumos ar vienu vai vairākām trešām valstīm var paredzēt atkāpi no 1. punkta.

  8.b pants


  Pārvades sistēmu operatoru iecelšana un sertifikācija

  1.   Uzņēmumus, kam pieder pārvades sistēma un ko valsts regulatīvās iestādes sertificējušas kā atbilstošus 8. panta 1. punkta un 8.a panta prasībām, dalībvalstis apstiprina un ieceļ par pārvades sistēmu operatoriem, ievērojot šajā pantā izklāstīto sertifikācijas procedūru. Par pārvades sistēmas operatoru iecelšanu ziņo Komisijai un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  2.   Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, ja sertifikāciju pieprasa pārvades sistēmas īpašnieks vai pārvades sistēmas operators, ko kontrolē trešās valsts persona vai personas saskaņā ar 8.a pantu, pieprasījumu noraida, izņemot, ja pārvades sistēmas īpašnieks vai pārvades sistēmas operators pierāda, ka attiecīgo uzņēmumu nevar tieši vai netieši ietekmēt, pārkāpjot 8. panta 1. punktu, gāzes vai elektroenerģijas ražošanā vai piegādē iesaistīts operators vai trešā valsts.
  3.   Pārvades sistēmu operatori valsts regulatīvai iestādei ziņo par visiem plānotajiem darījumiem, kuru dēļ varētu būt nepieciešams atkārtots izvērtējums par atbilstību 8. panta 1. punktam vai 8.a pantam.
  4.   Valstu regulatīvās iestādes pastāvīgi uzrauga pārvades sistēmu operatoru atbilstību 8. panta 1. punktam un 8.a pantam. Regulatīvās iestādes uzsāk sertifikācijas procedūru atbilstības nodrošināšanai






  a) | ja tās saņem pārvades sistēmas operatora paziņojumu atbilstīgi 3. punktam; |
| --- | --- | --- |

11)

Iekļauj šādus ║pantus:

“8.a pants

Pārvades sistēmu īpašnieku un pārvades sistēmu operatoru kontrole

1.   Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, pārvades sistēmas vai pārvades sistēmu operatorus nedrīkst kontrolēt trešo valstu persona vai personas.

2.   Kopienas nolīgumos ar vienu vai vairākām trešām valstīm var paredzēt atkāpi no 1. punkta.

8.b pants

Pārvades sistēmu operatoru iecelšana un sertifikācija

1.   Uzņēmumus, kam pieder pārvades sistēma un ko valsts regulatīvās iestādes sertificējušas kā atbilstošus 8. panta 1. punkta un 8.a panta prasībām, dalībvalstis apstiprina un ieceļ par pārvades sistēmu operatoriem, ievērojot šajā pantā izklāstīto sertifikācijas procedūru. Par pārvades sistēmas operatoru iecelšanu ziņo Komisijai un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Neskarot Kopienas starptautiskās saistības, ja sertifikāciju pieprasa pārvades sistēmas īpašnieks vai pārvades sistēmas operators, ko kontrolē trešās valsts persona vai personas saskaņā ar 8.a pantu, pieprasījumu noraida, izņemot, ja pārvades sistēmas īpašnieks vai pārvades sistēmas operators pierāda, ka attiecīgo uzņēmumu nevar tieši vai netieši ietekmēt, pārkāpjot 8. panta 1. punktu, gāzes vai elektroenerģijas ražošanā vai piegādē iesaistīts operators vai trešā valsts.

3.   Pārvades sistēmu operatori valsts regulatīvai iestādei ziņo par visiem plānotajiem darījumiem, kuru dēļ varētu būt nepieciešams atkārtots izvērtējums par atbilstību 8. panta 1. punktam vai 8.a pantam.

4.   Valstu regulatīvās iestādes pastāvīgi uzrauga pārvades sistēmu operatoru atbilstību 8. panta 1. punktam un 8.a pantam. Regulatīvās iestādes uzsāk sertifikācijas procedūru atbilstības nodrošināšanai

a)

ja tās saņem pārvades sistēmas operatora paziņojumu atbilstīgi 3. punktam;

| b) | pēc savas iniciatīvas, ja tās uzzina, ka plānota tiesību vai ietekmes maiņa pārvades sistēmas īpašniekuzņēmumā vai pārvades sistēmas operatorā var izraisīt 8. panta 1. punkta vai 8.a panta pārkāpumu, vai ja tās pamatoti uzskata, ka šāds pārkāpums varētu būt noticis; vai |
| --- | --- |

b)

pēc savas iniciatīvas, ja tās uzzina, ka plānota tiesību vai ietekmes maiņa pārvades sistēmas īpašniekuzņēmumā vai pārvades sistēmas operatorā var izraisīt 8. panta 1. punkta vai 8.a panta pārkāpumu, vai ja tās pamatoti uzskata, ka šāds pārkāpums varētu būt noticis; vai

| c) | pēc pamatota Komisijas pieprasījuma. |
| --- | --- |

c)

pēc pamatota Komisijas pieprasījuma.

5.   Valstu regulatīvās iestādes pieņem lēmumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju četru mēnešu laikā no pārvades sistēmas operatora paziņojuma iesniegšanas dienas vai no Komisijas pieprasījuma dienas. Pēc šā termiņa beigām sertifikācija uzskatāma par piešķirtu. Valsts regulatīvās iestādes tiešs vai noklusējuma lēmums stājas spēkā tikai pēc 6. līdz 9. pantā paredzētās procedūras pabeigšanas un tikai tad, ja Komisija neiebilst.

6.   Tiešu vai noklusējuma lēmumu par pārvades sistēmas operatora sertifikāciju valsts regulatīvā iestāde kopā ar visu atbilstīgo informāciju, kas saistīta ar šo lēmumu, bez kavēšanās paziņo Komisijai.

7.   Komisija pārbauda paziņojumu tūlīt pēc saņemšanas. Ja Komisija konstatē, ka valsts regulatīvās iestādes lēmums izraisa nopietnas aizdomas par neatbilstību 8. panta 1. punktam, 8.a pantam vai 8.b panta 2. punktam, tā divu mēnešu laikā no paziņojuma saņemšanas var nolemt uzsākt procedūru. Tādā gadījumā Komisija aicina attiecīgās valsts regulatīvo iestādi un pārvades sistēmas operatoru iesniegt komentārus. Ja Komisija pieprasa papildu informāciju, divu mēnešu termiņu var pagarināt vēl par diviem mēnešiem, sākot no pilnīgas informācijas saņemšanas.

8.   Ja Komisija nolemj uzsākt procedūru, tā ║četru mēnešu laikā no minētā lēmuma pieņemšanas pieņem galīgo lēmumu, ar kuru

| a) | nolemj neiebilst pret valsts regulatīvā iestādes lēmumu;
  vai |
| --- | --- |

a)

nolemj neiebilst pret valsts regulatīvā iestādes lēmumu;

vai

| b) | pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvā iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērots 8. panta 1. punkts, 8.a pants vai 8.b panta 2. punkts. |
| --- | --- |

b)

pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvā iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērots 8. panta 1. punkts, 8.a pants vai 8.b panta 2. punkts.

9.   Ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu uzsākt procedūru vai galīgo lēmumu attiecīgi 7. un 8. punktā noteiktajos termiņos, uzskatāms, ka Komisija neiebilst pret valsts regulatīvā iestādes lēmumu.

10.   Valsts regulatīvā iestāde četru nedēļu laikā izpilda Komisijas lēmumu grozīt vai atsaukt sertifikācijas lēmumu un attiecīgi informē Komisiju.

11.   Valsts regulatīvā iestādes un Komisija pārvades sistēmas operatoriem un uzņēmumiem, kas veic kādu no ražošanas vai piegādes funkcijām, var pieprasīt visu informāciju, kas tām nepieciešama šajā pantā paredzēto uzdevumu veikšanai.

12.   Valsts regulatīvā iestādes un Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju.”

▐

| 12) | ║ 9. pantu groza šādi ║:







  a) | a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:







  “a) | sistēmas ilgtermiņa jaudas nodrošināšanu, tā lai elektroenerģijas pārvades apjoms atbilstu saprātīgam elektroenerģijas pārvades pieprasījumam, drošas, uzticamas un efektīvas pārvades sistēmas ekspluatēšanu, uzturēšanu un attīstību ar ekonomiski izdevīgiem nosacījumiem, pienācīgi ņemot vērā vides apsvērumus attiecībā uz atjaunīgās enerģijas resursu
  integrēšanu
  un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju
  iekļaušanu tīklu sistēmā, kā arī energoefektivitātes, pētniecības un inovācijas veicināšanu
  ;” |
| --- | --- | --- | --- |

12)

║ 9. pantu groza šādi ║:

a)

a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

sistēmas ilgtermiņa jaudas nodrošināšanu, tā lai elektroenerģijas pārvades apjoms atbilstu saprātīgam elektroenerģijas pārvades pieprasījumam, drošas, uzticamas un efektīvas pārvades sistēmas ekspluatēšanu, uzturēšanu un attīstību ar ekonomiski izdevīgiem nosacījumiem, pienācīgi ņemot vērā vides apsvērumus attiecībā uz atjaunīgās enerģijas resursu
  integrēšanu
  un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju
  iekļaušanu tīklu sistēmā, kā arī energoefektivitātes, pētniecības un inovācijas veicināšanu
  ;”

| b) | c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “
  c) | enerģijas plūsmu pārvaldību sistēmā, ņemot vērā apmaiņu ar citām savstarpēji savienotām sistēmām un Eiropas līmenī saskaņotus kopējus standartus. Lai to panāktu, pārvades sistēmas operators ir atbildīgs par drošas, uzticamas un efektīvas elektroenerģijas sistēmas nodrošināšanu un šajā sakarā visu vajadzīgo papildpakalpojumu, tostarp to, kuri sniegti atbilstīgi pieprasījumam, pieejamības nodrošināšanu, pamatojoties uz kopējiem standartiem, ja vien šī pieejamība nav atkarīga no kādas citas pārvades sistēmas, ar ko attiecīgā sistēma ir savienota;” |
| --- | --- | --- |

b)

c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“
  c)

enerģijas plūsmu pārvaldību sistēmā, ņemot vērā apmaiņu ar citām savstarpēji savienotām sistēmām un Eiropas līmenī saskaņotus kopējus standartus. Lai to panāktu, pārvades sistēmas operators ir atbildīgs par drošas, uzticamas un efektīvas elektroenerģijas sistēmas nodrošināšanu un šajā sakarā visu vajadzīgo papildpakalpojumu, tostarp to, kuri sniegti atbilstīgi pieprasījumam, pieejamības nodrošināšanu, pamatojoties uz kopējiem standartiem, ja vien šī pieejamība nav atkarīga no kādas citas pārvades sistēmas, ar ko attiecīgā sistēma ir savienota;”

| c) | d) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:








  “
  d) | pietiekamas informācijas sniegšanu citu tādu sistēmu operatoriem, kuras ir savienotas ar attiecīgo sistēmu, lai nodrošinātu sistēmas drošu un efektīvu darbību un savstarpēju izmantojamību, ļaujot kopīgi izmantot šo informāciju;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

d) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  d)

pietiekamas informācijas sniegšanu citu tādu sistēmu operatoriem, kuras ir savienotas ar attiecīgo sistēmu, lai nodrošinātu sistēmas drošu un efektīvu darbību un savstarpēju izmantojamību, ļaujot kopīgi izmantot šo informāciju;
  ”

| d) | f) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:








  “
  f) | tādas informācijas sniegšanu sistēmas lietotājiem, kura vajadzīga, lai efektīvi piekļūtu sistēmai, pamatojoties uz kopējiem standartiem;
  ” |
| --- | --- | --- |

d)

f) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  f)

tādas informācijas sniegšanu sistēmas lietotājiem, kura vajadzīga, lai efektīvi piekļūtu sistēmai, pamatojoties uz kopējiem standartiem;
  ”

| e) | 9. pantu papildina ar šādu apakšpunktu:








  “
  fa) | pārslodzes maksas un tādu maksājumu iekasēšanu, kas tiek veikti saistībā ar kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1228/2003 3. pantam, trešās personas pieejas piešķiršanu un pārvaldīšanu un pamatotu paskaidrojumu sniegšanu atteikuma gadījumā, kas jāuzrauga valsts regulatīvajām iestādēm; veicot savus šajā pantā noteiktos uzdevumus, pārvades sistēmas operatori, pirmkārt, atvieglo tirgus integrāciju un uzlabo sociāli ekonomiskos labklājību.
  ” |
| --- | --- | --- |

e)

9. pantu papildina ar šādu apakšpunktu:

“
  fa)

pārslodzes maksas un tādu maksājumu iekasēšanu, kas tiek veikti saistībā ar kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1228/2003 3. pantam, trešās personas pieejas piešķiršanu un pārvaldīšanu un pamatotu paskaidrojumu sniegšanu atteikuma gadījumā, kas jāuzrauga valsts regulatīvajām iestādēm; veicot savus šajā pantā noteiktos uzdevumus, pārvades sistēmas operatori, pirmkārt, atvieglo tirgus integrāciju un uzlabo sociāli ekonomiskos labklājību.
  ”

| 13) | Svītro 10. pantu.
  ▐ |
| --- | --- |

13)

Svītro 10. pantu.

▐

| 14) | 11. pantu groza šādi










  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  2.
     
  Ražošanas objektu dispečervadību un starpsavienojumu izmantošanu nosaka, ņemot vērā kritērijus, kurus jāapstiprina valsts regulatīvajām s iestādēm un kuriem jābūt objektīviem, publicētiem un nediskriminējoši piemērojamiem, lai nodrošinātu pareizu iekšējā elektroenerģijas tirgus darbību. Jāņem vērā ekonomiskās priekšrocības, kāda ir elektroenerģijai, ko iegūst no pieejamiem ražošanas objektiem vai caur starpsavienojumiem, un sistēmas tehniskos ierobežojumus.
  ” |
| --- | --- | --- |

14)

11. pantu groza šādi

a)

2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  2.
     
  Ražošanas objektu dispečervadību un starpsavienojumu izmantošanu nosaka, ņemot vērā kritērijus, kurus jāapstiprina valsts regulatīvajām s iestādēm un kuriem jābūt objektīviem, publicētiem un nediskriminējoši piemērojamiem, lai nodrošinātu pareizu iekšējā elektroenerģijas tirgus darbību. Jāņem vērā ekonomiskās priekšrocības, kāda ir elektroenerģijai, ko iegūst no pieejamiem ražošanas objektiem vai caur starpsavienojumiem, un sistēmas tehniskos ierobežojumus.
  ”

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  3.
     
  Valsts regulatīvā iestādes prasa, lai sistēmas operators, veicot ražošanas objektu dispečervadību, dotu priekšroku ražošanas objektiem, kas izmanto atjaunīgās enerģijas avotus vai atkritumus, kā arī koģenerācijai, izņemot, ja ir apdraudētas tīkla tehniskā līdzsvara vai drošības un uzticamības prasības.
  ” |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  3.
     
  Valsts regulatīvā iestādes prasa, lai sistēmas operators, veicot ražošanas objektu dispečervadību, dotu priekšroku ražošanas objektiem, kas izmanto atjaunīgās enerģijas avotus vai atkritumus, kā arī koģenerācijai, izņemot, ja ir apdraudētas tīkla tehniskā līdzsvara vai drošības un uzticamības prasības.
  ”

| c) | 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  5.
     
  Dalībvalstis ar valsts regulatīvo iestāžu starpniecību pieprasa, lai pārvades sistēmas operatori ievērotu minimālos standartus attiecībā uz pārvades sistēmu uzturēšanu un attīstību, tostarp starpsavienojumu jaudu. Valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāpiešķir plašākas pilnvaras, lai nodrošinātu patērētāju interešu aizsardzību Eiropas Savienībā.
  ” |
| --- | --- |

c)

5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  5.
     
  Dalībvalstis ar valsts regulatīvo iestāžu starpniecību pieprasa, lai pārvades sistēmas operatori ievērotu minimālos standartus attiecībā uz pārvades sistēmu uzturēšanu un attīstību, tostarp starpsavienojumu jaudu. Valsts regulatīvajām iestādēm būtu jāpiešķir plašākas pilnvaras, lai nodrošinātu patērētāju interešu aizsardzību Eiropas Savienībā.
  ”

| d) | 11. pantu papildina ar šādiem punktiem
  :
  “
  7.a
     
  Pārvades sistēmu operatori veicina lielu gala patērētāju un gala patērētāju apvienību piedalīšanos rezervju un līdzsvarošanas tirgos. Ja ražošanas un pieprasījuma piedāvājumiem ir vienāda cena, priekšroka dodama pieprasījumam.




  7.b
     
  Valsts regulatīvā iestādes nodrošina, ka līdzsvarošanas noteikumi un tarifi ir atbilstoši saskaņoti visās dalībvalstīs līdz ... (11). Jo īpaši tām jānodrošina, ka lieli gala patērētāji un gala patērētāju apvienības var efektīvi iesaistīties līdzsvarošanas un citos attiecīgos papildu pakalpojumos. |
| --- | --- |

d)

11. pantu papildina ar šādiem punktiem
  :

“
  7.a
     
  Pārvades sistēmu operatori veicina lielu gala patērētāju un gala patērētāju apvienību piedalīšanos rezervju un līdzsvarošanas tirgos. Ja ražošanas un pieprasījuma piedāvājumiem ir vienāda cena, priekšroka dodama pieprasījumam.

7.b
     
  Valsts regulatīvā iestādes nodrošina, ka līdzsvarošanas noteikumi un tarifi ir atbilstoši saskaņoti visās dalībvalstīs līdz ... (11). Jo īpaši tām jānodrošina, ka lieli gala patērētāji un gala patērētāju apvienības var efektīvi iesaistīties līdzsvarošanas un citos attiecīgos papildu pakalpojumos.

| 15) | Šādi aizstāj 12. pantu.

  “12. pants


  Konfidencialitāte, kas jāievēro pārvades sistēmu īpašniekiem un pārvades sistēmu operatoriem

  1.   Neskarot 18. pantu vai citu tiesisku pienākumu izpaust informāciju, visi pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmas operatori ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta, veicot to funkcijas, un neļauj diskriminējošā veidā izpaust tādu informāciju par savu darbību, kas var citiem dot komerciālas priekšrocības, un jo īpaši neizpauž komerciāli svarīgu informāciju citām uzņēmuma struktūrām, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs darījuma veikšanai. Lai pilnībā ievērotu noteikumus par informācijas nošķiršanu, jānodrošina, ka pārvades sistēmas īpašnieks un pārējās uzņēmuma struktūras neizmanto kopīgus dienestus, izņemot tīri administratīvu vai IT funkciju veikšanai (piemēram, juridiskais dienests nedrīkst būt kopīgs).
  2.   Ja elektroenerģiju pārdod vai pērk saistīti uzņēmumi, pārvades sistēmas operatori ļaunprātīgi neizmanto komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta no trešām personām, nodrošinot tām pieeju sistēmai vai vienojoties par šādu pieeju.


  3.
     
  Komercinformācija, kas ir būtiska konkurencei tirgū, it īpaši informācija, kas ļauj identificēt piegādes vietu, informācija par uzstādīto jaudu un informācija par pieteikto jaudu, ir pieejama visiem elektroapgādes piegādātājiem tirgū. Nepieciešamības gadījumā valsts regulatīvā iestāde prasa vēsturiskajiem operatoriem sniegt šādu informāciju ieinteresētajām personām.
  ” |
| --- | --- |

15)

Šādi aizstāj 12. pantu.

“12. pants

Konfidencialitāte, kas jāievēro pārvades sistēmu īpašniekiem un pārvades sistēmu operatoriem

1.   Neskarot 18. pantu vai citu tiesisku pienākumu izpaust informāciju, visi pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmas operatori ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta, veicot to funkcijas, un neļauj diskriminējošā veidā izpaust tādu informāciju par savu darbību, kas var citiem dot komerciālas priekšrocības, un jo īpaši neizpauž komerciāli svarīgu informāciju citām uzņēmuma struktūrām, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs darījuma veikšanai. Lai pilnībā ievērotu noteikumus par informācijas nošķiršanu, jānodrošina, ka pārvades sistēmas īpašnieks un pārējās uzņēmuma struktūras neizmanto kopīgus dienestus, izņemot tīri administratīvu vai IT funkciju veikšanai (piemēram, juridiskais dienests nedrīkst būt kopīgs).

2.   Ja elektroenerģiju pārdod vai pērk saistīti uzņēmumi, pārvades sistēmas operatori ļaunprātīgi neizmanto komerciāli svarīgu informāciju, kas iegūta no trešām personām, nodrošinot tām pieeju sistēmai vai vienojoties par šādu pieeju.

3.
     
  Komercinformācija, kas ir būtiska konkurencei tirgū, it īpaši informācija, kas ļauj identificēt piegādes vietu, informācija par uzstādīto jaudu un informācija par pieteikto jaudu, ir pieejama visiem elektroapgādes piegādātājiem tirgū. Nepieciešamības gadījumā valsts regulatīvā iestāde prasa vēsturiskajiem operatoriem sniegt šādu informāciju ieinteresētajām personām.
  ”

| 16) | Direktīvas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:










  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:


  “
  1.
     
  Sadales sistēmas operators ir atbildīgs par sistēmas ilgtermiņa jaudas nodrošināšanu, tā lai elektroenerģijas pārvades apjoms atbilstu pamatotām prasībām attiecībā uz elektroenerģijas sadali, uzturēšanu un attīstību ar ekonomiski izdevīgiem nosacījumiem, pienācīgi ņemot vērā vides aizsardzības apsvērumus, savā apgabalā uztur drošu, stabilu un efektīvu elektroenerģijas sadales sistēmu, kā arī energoefektivitātes veicināšanu.
  ” |
| --- | --- | --- |

16)

Direktīvas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“
  1.
     
  Sadales sistēmas operators ir atbildīgs par sistēmas ilgtermiņa jaudas nodrošināšanu, tā lai elektroenerģijas pārvades apjoms atbilstu pamatotām prasībām attiecībā uz elektroenerģijas sadali, uzturēšanu un attīstību ar ekonomiski izdevīgiem nosacījumiem, pienācīgi ņemot vērā vides aizsardzības apsvērumus, savā apgabalā uztur drošu, stabilu un efektīvu elektroenerģijas sadales sistēmu, kā arī energoefektivitātes veicināšanu.
  ”

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:


  “
  3.
     
  Sadales sistēmas operators sniedz sistēmas lietotājiem informāciju, kas vajadzīga, lai efektīvi piekļūtu sistēmai un izmantotu to.
  ” |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“
  3.
     
  Sadales sistēmas operators sniedz sistēmas lietotājiem informāciju, kas vajadzīga, lai efektīvi piekļūtu sistēmai un izmantotu to.
  ”

| c) | pēc 3. punkta iekļauj šādus punktus
  :
  “
  3.a
     
  Sadales sistēmas operators attiecīgajai valsts regulatīvā iestādei līdz ... (12) iesniedz priekšlikumu, kurā aprakstītas atbilstīgas informācijas un saziņas sistēmas, kas jāizmanto, lai sniegtu 3. punktā minēto informāciju. Šis priekšlikums cita starpā veicina divvirzienu elektronisko skaitītāju, kas ir jāizgatavo visu patērētāju vajadzībām ... (13), izmantošanu, galapatērētāju un decentralizēto ražotāju aktīvu līdzdalību sistēmas darbībā un informācijas plūsmu reālā laikā starp sadali un pārvades sistēmu operatoriem, lai optimizētu visu pieejamo ražotāju, tīkla un pieprasījuma resursu izmantošanu.




  3.b
     
  Līdz ... (14) valsts regulatīvā iestādes apstiprina vai noraida 3.a punktā minētos priekšlikumus. Valsts regulatīvā iestādes nodrošina ieviešamo informācijas un saziņas sistēmu pilnīgu savietojamību. Šajā nolūkā tās var pieņemt vadlīnijas un aicināt grozīt 3.a punktā minētos priekšlikumus.




  3.c
     
  Pirms sadales sistēmas operatora informēšanas par lēmumu attiecībā uz 3. punktā minēto priekšlikumu valsts regulatīvā iestāde informē aģentūru vai, ja tā vēl nav uzsākusi darbību, Komisiju. Aģentūra vai Komisija nodrošina, ka ieviešamās informācijas un saziņas sistēmas veicina elektrības iekšējā tirgus attīstību un neievieš jaunus tehniskus šķēršļus. |
| --- | --- |

c)

pēc 3. punkta iekļauj šādus punktus
  :

“
  3.a
     
  Sadales sistēmas operators attiecīgajai valsts regulatīvā iestādei līdz ... (12) iesniedz priekšlikumu, kurā aprakstītas atbilstīgas informācijas un saziņas sistēmas, kas jāizmanto, lai sniegtu 3. punktā minēto informāciju. Šis priekšlikums cita starpā veicina divvirzienu elektronisko skaitītāju, kas ir jāizgatavo visu patērētāju vajadzībām ... (13), izmantošanu, galapatērētāju un decentralizēto ražotāju aktīvu līdzdalību sistēmas darbībā un informācijas plūsmu reālā laikā starp sadali un pārvades sistēmu operatoriem, lai optimizētu visu pieejamo ražotāju, tīkla un pieprasījuma resursu izmantošanu.

3.b
     
  Līdz ... (14) valsts regulatīvā iestādes apstiprina vai noraida 3.a punktā minētos priekšlikumus. Valsts regulatīvā iestādes nodrošina ieviešamo informācijas un saziņas sistēmu pilnīgu savietojamību. Šajā nolūkā tās var pieņemt vadlīnijas un aicināt grozīt 3.a punktā minētos priekšlikumus.

3.c
     
  Pirms sadales sistēmas operatora informēšanas par lēmumu attiecībā uz 3. punktā minēto priekšlikumu valsts regulatīvā iestāde informē aģentūru vai, ja tā vēl nav uzsākusi darbību, Komisiju. Aģentūra vai Komisija nodrošina, ka ieviešamās informācijas un saziņas sistēmas veicina elektrības iekšējā tirgus attīstību un neievieš jaunus tehniskus šķēršļus.

| d) | pēc 4. punkta iekļauj šādu punktu:


  “
  4.a
     
  Dalībvalstis veicina sadales tīklu modernizāciju, kuriem jābūt veidotiem tā, lai sekmētu decentralizētu ražošanu un nodrošinātu energoefektivitāti.
  ” |
| --- | --- |

d)

pēc 4. punkta iekļauj šādu punktu:

“
  4.a
     
  Dalībvalstis veicina sadales tīklu modernizāciju, kuriem jābūt veidotiem tā, lai sekmētu decentralizētu ražošanu un nodrošinātu energoefektivitāti.
  ”

| 17) | Šādi groza 15. pantu.






  a) | Šādu teikumu pievieno 2. punkta c) apakšpunktā pēc pirmā teikuma:
  “Šo uzdevumu veikšanai sadales sistēmas operatora rīcībā jābūt vajadzīgajiem resursiem, tostarp cilvēkresursiem, tehniskajiem, finanšu un fiziskajiem resursiem.” |
| --- | --- | --- |

17)

Šādi groza 15. pantu.

a)

Šādu teikumu pievieno 2. punkta c) apakšpunktā pēc pirmā teikuma:

“Šo uzdevumu veikšanai sadales sistēmas operatora rīcībā jābūt vajadzīgajiem resursiem, tostarp cilvēkresursiem, tehniskajiem, finanšu un fiziskajiem resursiem.”

| b) | Šādi groza 2. punkta d) apakšpunktu:






  i) | pēdējo teikumu groza šādi:
  “Persona vai struktūra, kas atbild par atbilstības programmas kontroli, turpmāk saukta par “atbilstības amatpersonu”, iesniedz 22.a panta 1. punktā minētajai valsts regulatīvā iestādei gada ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, un šo ziņojumu publicē.” |
| --- | --- | --- |

b)

Šādi groza 2. punkta d) apakšpunktu:

i)

pēdējo teikumu groza šādi:

“Persona vai struktūra, kas atbild par atbilstības programmas kontroli, turpmāk saukta par “atbilstības amatpersonu”, iesniedz 22.a panta 1. punktā minētajai valsts regulatīvā iestādei gada ziņojumu par veiktajiem pasākumiem, un šo ziņojumu publicē.”

| ii) | pievieno šādu teikumu:
  “Atbilstības amatpersona ir pilnīgi neatkarīga un tai ir pieeja visai sadales sistēmas operatora un visu saistīto uzņēmumu informācijai, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai.” |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu teikumu:

“Atbilstības amatpersona ir pilnīgi neatkarīga un tai ir pieeja visai sadales sistēmas operatora un visu saistīto uzņēmumu informācijai, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai.”

| c) | Pievieno šādu ║ punktu:
  “3.   Ja sadales
  sistēmas
  operators ietilpst vertikāli integrētā uzņēmumā,
  valsts regulatīvā iestādes
  nodrošina sadales sistēmas operatora darbības uzraudzību, lai tas nevarētu ļaunprātīgi izmantot vertikālo integrāciju, kropļojot konkurenci. Jo īpaši vertikāli integrēti sadales sistēmas operatori nedrīkst saziņā un zīmola veidošanā maldināt par vertikāli integrētā uzņēmuma piegādes struktūras atsevišķo identitāti.” |
| --- | --- |

c)

Pievieno šādu ║ punktu:

“3.   Ja sadales
  sistēmas
  operators ietilpst vertikāli integrētā uzņēmumā,
  valsts regulatīvā iestādes
  nodrošina sadales sistēmas operatora darbības uzraudzību, lai tas nevarētu ļaunprātīgi izmantot vertikālo integrāciju, kropļojot konkurenci. Jo īpaši vertikāli integrēti sadales sistēmas operatori nedrīkst saziņā un zīmola veidošanā maldināt par vertikāli integrētā uzņēmuma piegādes struktūras atsevišķo identitāti.”

▐

| 18) | Šādi aizstāj 17. pantu.
  ““Šī direktīva neliedz darboties apvienotam pārvades un sadales sistēmas operatoram, ja katrā no darbībām tiek nodrošināta atbilstība 8. panta, 10.b panta un 15. panta 1. punkta attiecīgajiem noteikumiem.”.” |
| --- | --- |

18)

Šādi aizstāj 17. pantu.

““Šī direktīva neliedz darboties apvienotam pārvades un sadales sistēmas operatoram, ja katrā no darbībām tiek nodrošināta atbilstība 8. panta, 10.b panta un 15. panta 1. punkta attiecīgajiem noteikumiem.”.”

| 19) | Direktīvas 19. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  3.
     
  Elektroapgādes uzņēmumi savā iekšējā grāmatvedībā atsevišķi uzskaita pārvades un sadales darbības, kā tas būtu jādara, ja attiecīgās darbības veiktu atsevišķi uzņēmumi, lai izvairītos no diskriminācijas, šķērssubsidēšanas un konkurences izkropļošanas. Tie arī veic uzskaiti, kuru drīkst konsolidēt, par katru ar elektroenerģiju saistītu darbību, kas neattiecas uz pārvadi vai sadali. Līdz 2007. gada 1. jūlijam tie veic atsevišķu uzskaiti par piegādēm tiesīgiem klientiem un piegādēm klientiem, kas nav tiesīgi. Uzskaitē norāda ieņēmumus no īpašumā esošas pārvades/sadales sistēmas. Attiecīgā gadījumā tie veic konsolidētu uzskaiti par citām darbībām, kas nav saistītas ar elektroenerģiju. Iekšējā grāmatvedībā ietilpst bilance un peļņas un zaudējumu pārskats par katru darbības veidu.
  ” |
| --- | --- |

19)

Direktīvas 19. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  3.
     
  Elektroapgādes uzņēmumi savā iekšējā grāmatvedībā atsevišķi uzskaita pārvades un sadales darbības, kā tas būtu jādara, ja attiecīgās darbības veiktu atsevišķi uzņēmumi, lai izvairītos no diskriminācijas, šķērssubsidēšanas un konkurences izkropļošanas. Tie arī veic uzskaiti, kuru drīkst konsolidēt, par katru ar elektroenerģiju saistītu darbību, kas neattiecas uz pārvadi vai sadali. Līdz 2007. gada 1. jūlijam tie veic atsevišķu uzskaiti par piegādēm tiesīgiem klientiem un piegādēm klientiem, kas nav tiesīgi. Uzskaitē norāda ieņēmumus no īpašumā esošas pārvades/sadales sistēmas. Attiecīgā gadījumā tie veic konsolidētu uzskaiti par citām darbībām, kas nav saistītas ar elektroenerģiju. Iekšējā grāmatvedībā ietilpst bilance un peļņas un zaudējumu pārskats par katru darbības veidu.
  ”

| 20) | 20. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  2.
     
  Attiecīgais pārvades vai sadales sistēmas operators var atteikt pieeju, ja tam fiziski nav pieejama vajadzīgā jauda. Šāds atteikums attiecīgi jāpamato, izmantojot objektīvus, tehniski un ekonomiski pamatotus kritērijus. Valsts regulatīvā iestāde nodrošina, ka šie kritēriji tiek konsekventi piemēroti un ka sistēmas izmantotājam, kuram pieeja atteikta, ir apelācijas tiesības. Valsts regulatīvā iestāde attiecīgā gadījumā un tad, ja pieeju atsaka, nodrošina to, ka pārvades vai sadales sistēmas operators sniedz attiecīgu informāciju par pasākumiem, kas būtu vajadzīgi tīkla pastiprināšanai. Pusei, kas šādu informāciju pieprasa, var likt maksāt saprātīgu samaksu, kas atspoguļo šādas informācijas sniegšanas izmaksas.
  ” |
| --- | --- |

20)

20. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  2.
     
  Attiecīgais pārvades vai sadales sistēmas operators var atteikt pieeju, ja tam fiziski nav pieejama vajadzīgā jauda. Šāds atteikums attiecīgi jāpamato, izmantojot objektīvus, tehniski un ekonomiski pamatotus kritērijus. Valsts regulatīvā iestāde nodrošina, ka šie kritēriji tiek konsekventi piemēroti un ka sistēmas izmantotājam, kuram pieeja atteikta, ir apelācijas tiesības. Valsts regulatīvā iestāde attiecīgā gadījumā un tad, ja pieeju atsaka, nodrošina to, ka pārvades vai sadales sistēmas operators sniedz attiecīgu informāciju par pasākumiem, kas būtu vajadzīgi tīkla pastiprināšanai. Pusei, kas šādu informāciju pieprasa, var likt maksāt saprātīgu samaksu, kas atspoguļo šādas informācijas sniegšanas izmaksas.
  ”

| 21) | 21. pantu papildina ar šādiem punktiem
  :
  “
  2.a
     
  Tiesīgiem klientiem ir tiesības vienlaicīgi slēgt līgumus ar vairākiem piegādātājiem.




  2.b
     
  Aģentūra reālā laikā uzrauga visus organizētos elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus, kas izveidoti Eiropas Savienībā, Eiropas Ekonomiskajā zonā un kaimiņvalstīs, lai konstatētu tirgus stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu vai tirgus uzbūves nepilnības un veicinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību.
  ” |
| --- | --- |

21)

21. pantu papildina ar šādiem punktiem
  :

“
  2.a
     
  Tiesīgiem klientiem ir tiesības vienlaicīgi slēgt līgumus ar vairākiem piegādātājiem.

2.b
     
  Aģentūra reālā laikā uzrauga visus organizētos elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus, kas izveidoti Eiropas Savienībā, Eiropas Ekonomiskajā zonā un kaimiņvalstīs, lai konstatētu tirgus stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu vai tirgus uzbūves nepilnības un veicinātu iekšējā tirgus efektīvu darbību.
  ”

| 22) | Pēc 22. panta ievieto šādu ║ nodaļu.
  “VIIa NODAĻA
  VALSTS REGULATĪVĀS IESTĀDES

  22.a pants



  Valsts regulatīvo iestāžu iecelšana un neatkarība

  1.   Katra dalībvalsts ieceļ vienu valsts regulatīvo iestādi.
  2.   Dalībvalstis garantē valsts regulatīvās iestādes neatkarību un nodrošina, ka tā izmanto savas pilnvaras taisnīgi un pārredzami. Tādēļ dalībvalsts nodrošina, ka valsts regulatīvā iestāde, veicot šajā direktīvā
  un citus saistītos tiesību aktos
  paredzētos pārvaldes uzdevumus:








  a) | ir tiesiski un funkcionāli neatkarīga no citām publiskām vai privātām struktūrām; |
| --- | --- | --- |

22)

Pēc 22. panta ievieto šādu ║ nodaļu.

“VIIa NODAĻA

VALSTS REGULATĪVĀS IESTĀDES

22.a pants

Valsts regulatīvo iestāžu iecelšana un neatkarība

1.   Katra dalībvalsts ieceļ vienu valsts regulatīvo iestādi.

2.   Dalībvalstis garantē valsts regulatīvās iestādes neatkarību un nodrošina, ka tā izmanto savas pilnvaras taisnīgi un pārredzami. Tādēļ dalībvalsts nodrošina, ka valsts regulatīvā iestāde, veicot šajā direktīvā
  un citus saistītos tiesību aktos
  paredzētos pārvaldes uzdevumus:

a)

ir tiesiski un funkcionāli neatkarīga no citām publiskām vai privātām struktūrām;

| b) | tās darbinieki un vadītāji darbojas neatkarīgi no tirgus interesēm, un |
| --- | --- |

b)

tās darbinieki un vadītāji darbojas neatkarīgi no tirgus interesēm, un

| c) | veicot pārvaldes
  uzdevumus
  ,
  neprasa un nepieņem
  tiešus
  norādījumus no jebkādas valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām. |
| --- | --- |

c)

veicot pārvaldes
  uzdevumus
  ,
  neprasa un nepieņem
  tiešus
  norādījumus no jebkādas valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām.

3.   Lai aizsargātu valsts regulatīvās iestādes neatkarību, dalībvalstis jo īpaši nodrošina, ka

| a) | valsts regulatīvai iestādei ir juridiskas personas statuss, neatkarīgs budžets un pienākumu veikšanai atbilstoši cilvēkresursi un finansējums; |
| --- | --- |

a)

valsts regulatīvai iestādei ir juridiskas personas statuss, neatkarīgs budžets un pienākumu veikšanai atbilstoši cilvēkresursi un finansējums;

| b) | valsts regulatīvās iestādes valdes locekļus
  ieceļ uz noteiktu termiņu, kas nav pagarināms un ilgst vismaz piecus gadus
  , bet ne vairāk par septiņiem gadiem. Attiecībā uz pirmo pilnvaru termiņu pusei valdes locekļu tas ir divarpus gadi. Locekļus
  atbrīvo no amata pirms termiņa tad, ja
  viņi nepilda
  šajā pantā minētos nosacījumus vai ja
  atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  tiek atklāts nopietns pārkāpums
  ; un |
| --- | --- |

b)

valsts regulatīvās iestādes valdes locekļus
  ieceļ uz noteiktu termiņu, kas nav pagarināms un ilgst vismaz piecus gadus
  , bet ne vairāk par septiņiem gadiem. Attiecībā uz pirmo pilnvaru termiņu pusei valdes locekļu tas ir divarpus gadi. Locekļus
  atbrīvo no amata pirms termiņa tad, ja
  viņi nepilda
  šajā pantā minētos nosacījumus vai ja
  atbilstīgi valsts tiesību aktiem
  tiek atklāts nopietns pārkāpums
  ; un

| c) | valsts regulatīvās iestādes budžeta vajadzības sedz tieši ienākumi no enerģijas tirgus darbībām. |
| --- | --- |

c)

valsts regulatīvās iestādes budžeta vajadzības sedz tieši ienākumi no enerģijas tirgus darbībām.

22.b pants

Valsts regulatīvās iestādes vispārējie mērķi

Valsts regulatīvā iestāde, veicot šajā direktīvā noteiktos pārvaldes uzdevumus, veic visus pasākumus, kas pamatoti nepieciešami, lai sasniegtu šādus mērķus:

| a) | ciešā sadarbībā ar Komisiju, Aģentūru, un citu dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm ║ sekmēt konkurētspējīgu, drošu un ekoloģiski ilgtspējīgu iekšējo elektroenerģijas tirgu Kopienā, efektīvu tirgus atvēršanu visiem Kopienas patērētājiem un piegādātājiem
  , kā arī nodrošināt energoapgādes tīklu efektīvu un uzticamu darbību, ņemot vērā ilgtermiņa mērķus
  ; |
| --- | --- |

a)

ciešā sadarbībā ar Komisiju, Aģentūru, un citu dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm ║ sekmēt konkurētspējīgu, drošu un ekoloģiski ilgtspējīgu iekšējo elektroenerģijas tirgu Kopienā, efektīvu tirgus atvēršanu visiem Kopienas patērētājiem un piegādātājiem
  , kā arī nodrošināt energoapgādes tīklu efektīvu un uzticamu darbību, ņemot vērā ilgtermiņa mērķus
  ;

| b) | attīstīt konkurējošus un pienācīgi funkcionējošus tirgus Kopienā, lai sasniegtu a) apakšpunktā minēto mērķi; |
| --- | --- |

b)

attīstīt konkurējošus un pienācīgi funkcionējošus tirgus Kopienā, lai sasniegtu a) apakšpunktā minēto mērķi;

| c) | likvidēt
  jebkādus
  ierobežojumus elektroenerģijas tirdzniecībai starp dalībvalstīm, tostarp attīstīt pieprasījumam atbilstošas pārrobežu pārvades jaudas un palielināt valstu tirgu integrāciju,
  lai veicinātu
  neierobežotu elektroenerģijas plūsmu visā Kopienā; |
| --- | --- |

c)

likvidēt
  jebkādus
  ierobežojumus elektroenerģijas tirdzniecībai starp dalībvalstīm, tostarp attīstīt pieprasījumam atbilstošas pārrobežu pārvades jaudas un palielināt valstu tirgu integrāciju,
  lai veicinātu
  neierobežotu elektroenerģijas plūsmu visā Kopienā;

| d) | ║
  maksimāli rentablu uz patērētājiem orientētu
  drošu, uzticamu un efektīvu
  tīklu
  sistēmu attīstīšana, veicinot sistēmas atbilstību
  , vienlaikus nodrošinot energoefektivitāti un liela un maza mēroga atjaunīgās enerģijas, integrāciju, un nodrošinot decentralizētu ražošanu gan pārvades, gan sadales tīklos; |
| --- | --- |

d)

║
  maksimāli rentablu uz patērētājiem orientētu
  drošu, uzticamu un efektīvu
  tīklu
  sistēmu attīstīšana, veicinot sistēmas atbilstību
  , vienlaikus nodrošinot energoefektivitāti un liela un maza mēroga atjaunīgās enerģijas, integrāciju, un nodrošinot decentralizētu ražošanu gan pārvades, gan sadales tīklos;

| e) | sekmējot jaunu ražošanas jaudu pieeju tīklam, jo īpaši atceļot barjeras, kas varētu kavēt jaunu dalībnieku un atjaunīgās enerģijas resursu ienākšanu tirgū; |
| --- | --- |

e)

sekmējot jaunu ražošanas jaudu pieeju tīklam, jo īpaši atceļot barjeras, kas varētu kavēt jaunu dalībnieku un atjaunīgās enerģijas resursu ienākšanu tirgū;

| f) | nodrošināt īstermiņā un ilgtermiņā atbilstošu stimulu tīkla operatoriem palielināt tīkla efektivitāti un sekmēt tirgus
  integrāciju
  ; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt īstermiņā un ilgtermiņā atbilstošu stimulu tīkla operatoriem palielināt tīkla efektivitāti un sekmēt tirgus
  integrāciju
  ;

| g) | nodrošināt
  , ka patērētāji gūst labumu
  no valsts tirgus efektīvas darbības,
  nodrošinot patērētāju aizsardzību un veicinot
  efektīvu konkurenci sadarbībā ar konkurences iestādēm ║; |
| --- | --- |

g)

nodrošināt
  , ka patērētāji gūst labumu
  no valsts tirgus efektīvas darbības,
  nodrošinot patērētāju aizsardzību un veicinot
  efektīvu konkurenci sadarbībā ar konkurences iestādēm ║;

| h) | palīdzēt sasniegt augstvērtīgu elektroenerģijas piegādes universālo un sabiedrisko pakalpojumu, sniedzot ieguldījumu mazaizsargātu patērētāju aizsardzībā, un palīdzēt nodrošināt, ka A pielikumā paredzētie patērētāju tiesību aizsardzības pasākumi ir efektīvi; un |
| --- | --- |

h)

palīdzēt sasniegt augstvērtīgu elektroenerģijas piegādes universālo un sabiedrisko pakalpojumu, sniedzot ieguldījumu mazaizsargātu patērētāju aizsardzībā, un palīdzēt nodrošināt, ka A pielikumā paredzētie patērētāju tiesību aizsardzības pasākumi ir efektīvi; un

| i) | saskaņot vajadzīgo datu apmaiņas procesu. |
| --- | --- |

i)

saskaņot vajadzīgo datu apmaiņas procesu.

22.c pants

Valsts regulatīvās iestādes pienākumi un pilnvaras

1.   Valsts regulatīvai iestādei ir šādi pienākumi
  , kas attiecīgā gadījumā jāveic ciešā sadarbībā ar citām attiecīgām Kopienas vai valsts iestādēm, pārvades sistēmu operatoriem un citiem tirgus dalībniekiem, neierobežojot to konkrētās kompetences
  :

| a) | neatkarīgi un
  saskaņā
  ar pārredzamiem kritērijiem noteikt vai apstiprināt regulētos tīkla tarifus un tīkla tarifa sastāvdaļas; |
| --- | --- |

a)

neatkarīgi un
  saskaņā
  ar pārredzamiem kritērijiem noteikt vai apstiprināt regulētos tīkla tarifus un tīkla tarifa sastāvdaļas;

| b) | nodrošināt to, ka
  pārvades
  un sadales sistēmas operatori un attiecīgā gadījumā sistēmas īpašnieki, kā arī visi elektroenerģijas uzņēmumi pilda saistības, kas izriet no šīs direktīvas un attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, tostarp tās, kas attiecas uz pārrobežu jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt to, ka
  pārvades
  un sadales sistēmas operatori un attiecīgā gadījumā sistēmas īpašnieki, kā arī visi elektroenerģijas uzņēmumi pilda saistības, kas izriet no šīs direktīvas un attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, tostarp tās, kas attiecas uz pārrobežu jautājumiem;

| c) | saistībā ar pārrobežu jautājumiem sadarboties ar dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm ║ vai citu dalībvalstu iestādēm
  un Aģentūru, tostarp nodrošināt pietiekamu starpsavienojumu jaudu starp pārvades infrastruktūrām, lai izpildītu vispārējā tirgus novērtējuma un apgādes drošības kritēriju, nediskriminējot apgādes uzņēmumus dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar pārrobežu jautājumiem sadarboties ar dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm ║ vai citu dalībvalstu iestādēm
  un Aģentūru, tostarp nodrošināt pietiekamu starpsavienojumu jaudu starp pārvades infrastruktūrām, lai izpildītu vispārējā tirgus novērtējuma un apgādes drošības kritēriju, nediskriminējot apgādes uzņēmumus dažādās dalībvalstīs;

| d) | ievērot un izpildīt Komisijas un Aģentūras║
  jebkurus attiecīgus un saistošus
  lēmumus; |
| --- | --- |

d)

ievērot un izpildīt Komisijas un Aģentūras║
  jebkurus attiecīgus un saistošus
  lēmumus;

| e) | katru gadu ziņot par savu darbību un pienākumu izpildi Komisijai, attiecīgajām dalībvalstu iestādēm un Aģentūrai ║. Šādā ziņojumā ietver veiktos pasākumus un iegūtos rezultātus attiecībā uz katru šajā pantā paredzēto uzdevumu; |
| --- | --- |

e)

katru gadu ziņot par savu darbību un pienākumu izpildi Komisijai, attiecīgajām dalībvalstu iestādēm un Aģentūrai ║. Šādā ziņojumā ietver veiktos pasākumus un iegūtos rezultātus attiecībā uz katru šajā pantā paredzēto uzdevumu;

| f) | uzraudzīt atbilsmi nošķiršanas prasībām, ko paredz šī direktīva un citi attiecīgi Kopienas tiesību akti, un
  nodrošināt to, ka netiek veikta pārvades, sadales un piegādes darbību šķērssubsidēšana
  , kā arī nodrošināt, ka pārvades un sadales tarifi tiek noteikti laikus pirms attiecīgajiem periodiem, kuros piemēro šos tarifus
  ; |
| --- | --- |

f)

uzraudzīt atbilsmi nošķiršanas prasībām, ko paredz šī direktīva un citi attiecīgi Kopienas tiesību akti, un
  nodrošināt to, ka netiek veikta pārvades, sadales un piegādes darbību šķērssubsidēšana
  , kā arī nodrošināt, ka pārvades un sadales tarifi tiek noteikti laikus pirms attiecīgajiem periodiem, kuros piemēro šos tarifus
  ;

| g) | uzraudzīt pārvades sistēmu operatoru investīciju plānus un gada ziņojumā ietvert pārvades sistēmas operatoru investīciju plānu vērtējumu attiecībā uz to atbilstību Eiropas mēroga 10 gadu tīkla
  investīciju
  plānam, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.c panta 1. punktā;
  10 gadu ieguldījumu plāns rada stimulus investīcijām un nodrošina, ka darbinieku kvalitāte un skaits ir pietiekams, lai izpildītu pakalpojumu sniegšanas saistības; ja attiecīgais operators neizpilda 10 gadu ieguldījumu plānu, valsts regulatīvā iestāde piemēro šim operatoram samērīgas sankcijas, ko nosaka atbilstīgi Aģentūras izstrādātajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

g)

uzraudzīt pārvades sistēmu operatoru investīciju plānus un gada ziņojumā ietvert pārvades sistēmas operatoru investīciju plānu vērtējumu attiecībā uz to atbilstību Eiropas mēroga 10 gadu tīkla
  investīciju
  plānam, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.c panta 1. punktā;
  10 gadu ieguldījumu plāns rada stimulus investīcijām un nodrošina, ka darbinieku kvalitāte un skaits ir pietiekams, lai izpildītu pakalpojumu sniegšanas saistības; ja attiecīgais operators neizpilda 10 gadu ieguldījumu plānu, valsts regulatīvā iestāde piemēro šim operatoram samērīgas sankcijas, ko nosaka atbilstīgi Aģentūras izstrādātajām pamatnostādnēm;

| h) | apstiprināt pārvades sistēmu operatoru gada investīciju plānus; |
| --- | --- |

h)

apstiprināt pārvades sistēmu operatoru gada investīciju plānus;

| i) | i) uzraudzīt
  atbilsmi
  tīkla drošības un uzticamības

  prasībām, izstrādāt vai apstiprināt standartus un prasības saistībā ar pakalpojumu un piegādes kvalitāti, kā arī
  pārskatīt
  darbības rezultātu atbilstību paredzētajai pakalpojumu un piegādes kvalitātei un
  tīkla drošības un uzticamības noteikumiem; |
| --- | --- |

i)

i) uzraudzīt
  atbilsmi
  tīkla drošības un uzticamības

  prasībām, izstrādāt vai apstiprināt standartus un prasības saistībā ar pakalpojumu un piegādes kvalitāti, kā arī
  pārskatīt
  darbības rezultātu atbilstību paredzētajai pakalpojumu un piegādes kvalitātei un
  tīkla drošības un uzticamības noteikumiem;

| j) | uzraudzīt pārredzamību un nodrošināt to, ka elektroenerģijas uzņēmumi ievēro pārredzamības pienākumus; |
| --- | --- |

j)

uzraudzīt pārredzamību un nodrošināt to, ka elektroenerģijas uzņēmumi ievēro pārredzamības pienākumus;

| k) | veicināt pārtraucamu Eiropas piegādes līgumu attīstību; |
| --- | --- |

k)

veicināt pārtraucamu Eiropas piegādes līgumu attīstību;

| l) | uzraudzīt
  efektīvu
  tirgus atvērtību un konkurenci vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā, tostarp saistībā ar elektroenerģijas biržām, cenām, ko maksā mājsaimniecības, operatoru maiņu,
  atbilstošiem priekšapmaksas nosacījumiem, kas atspoguļo faktisko patēriņu, pieteikumiem uz pieslēgumu un
  atteikumiem no pieslēguma,
  uzturēšanas izmaksām
  un mājsaimniecību sūdzībām saskaņotā formā, kā arī konkurences kropļojumus vai ierobežojumus, sadarbojoties ar konkurences iestādēm, tostarp sniedzot konkurences iestādēm informāciju par atbilstīgiem gadījumiem; |
| --- | --- |

l)

uzraudzīt
  efektīvu
  tirgus atvērtību un konkurenci vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā, tostarp saistībā ar elektroenerģijas biržām, cenām, ko maksā mājsaimniecības, operatoru maiņu,
  atbilstošiem priekšapmaksas nosacījumiem, kas atspoguļo faktisko patēriņu, pieteikumiem uz pieslēgumu un
  atteikumiem no pieslēguma,
  uzturēšanas izmaksām
  un mājsaimniecību sūdzībām saskaņotā formā, kā arī konkurences kropļojumus vai ierobežojumus, sadarbojoties ar konkurences iestādēm, tostarp sniedzot konkurences iestādēm informāciju par atbilstīgiem gadījumiem;

| m) | uzraudzīt konkurences ierobežošanas praksi, tostarp ekskluzivitātes klauzulas, kas var neļaut patērētājiem, kas nav mājsaimniecību patērētāji, vai atturēt viņus no izvēles noslēgt līgumus ar vairākiem piegādātājiem, un vajadzības gadījumā par šādu praksi informēt valsts konkurences iestādes; |
| --- | --- |

m)

uzraudzīt konkurences ierobežošanas praksi, tostarp ekskluzivitātes klauzulas, kas var neļaut patērētājiem, kas nav mājsaimniecību patērētāji, vai atturēt viņus no izvēles noslēgt līgumus ar vairākiem piegādātājiem, un vajadzības gadījumā par šādu praksi informēt valsts konkurences iestādes;

| n) | pilnībā ņemot vērā Līguma noteikumus, veicināt ilgtermiņa līgumus starp enerģijas patērētājiem un piegādātājiem, kas veicina enerģijas ražošanas un sadales uzlabošanu, vienlaicīgi ļaujot patērētājiem izmantot radušās priekšrocības ar nosacījumu, ka šādi līgumi arī var veicināt optimālu investīciju līmeni enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

n)

pilnībā ņemot vērā Līguma noteikumus, veicināt ilgtermiņa līgumus starp enerģijas patērētājiem un piegādātājiem, kas veicina enerģijas ražošanas un sadales uzlabošanu, vienlaicīgi ļaujot patērētājiem izmantot radušās priekšrocības ar nosacījumu, ka šādi līgumi arī var veicināt optimālu investīciju līmeni enerģētikas nozarē;

| o) | atzīt izvēles brīvību attiecībā uz iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus un aktīvu pārvaldes līgumus, ja tie ir saderīgi ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

o)

atzīt izvēles brīvību attiecībā uz iespēju noslēgt ilgtermiņa līgumus un aktīvu pārvaldes līgumus, ja tie ir saderīgi ar Kopienas tiesību aktiem;

| p) | reģistrēt laiku, ko pārvades un sadales uzņēmumi tērē, lai izveidotu pieslēgumus un veiktu remontdarbus,
  un noteikt sankcijas saskaņā ar Aģentūras pamatnostādnēm, ja šādu pieslēgumu izveidošanas un remontdarbu veikšanas laiks ir pārsniegts bez pietiekama iemesla
  ; |
| --- | --- |

p)

reģistrēt laiku, ko pārvades un sadales uzņēmumi tērē, lai izveidotu pieslēgumus un veiktu remontdarbus,
  un noteikt sankcijas saskaņā ar Aģentūras pamatnostādnēm, ja šādu pieslēgumu izveidošanas un remontdarbu veikšanas laiks ir pārsniegts bez pietiekama iemesla
  ;

| q) | neskarot citu valsts regulatīvo iestāžu pilnvaras,
  uzraudzīt
  , kā tiek nodrošināta elektroenerģijas universālā un sabiedriskā pakalpojuma augsta kvalitāte
  un
  mazaizsargātu patērētāju aizsardzība; |
| --- | --- |

q)

neskarot citu valsts regulatīvo iestāžu pilnvaras,
  uzraudzīt
  , kā tiek nodrošināta elektroenerģijas universālā un sabiedriskā pakalpojuma augsta kvalitāte
  un
  mazaizsargātu patērētāju aizsardzība;

| r) | nodrošināt A pielikumā noteikto patērētāju aizsardzības pasākumu efektīvu izpildi; |
| --- | --- |

r)

nodrošināt A pielikumā noteikto patērētāju aizsardzības pasākumu efektīvu izpildi;

| s) | vismaz reizi gadā publicēt ieteikumus par piegādes tarifu atbilstību 3. pantam
  , šajos ieteikumos pievēršot pienācīgu uzmanību regulēto cenu, proti, vairumtirdzniecības un galalietotāju cenu, tirgus darbības ietekmei
  ; |
| --- | --- |

s)

vismaz reizi gadā publicēt ieteikumus par piegādes tarifu atbilstību 3. pantam
  , šajos ieteikumos pievēršot pienācīgu uzmanību regulēto cenu, proti, vairumtirdzniecības un galalietotāju cenu, tirgus darbības ietekmei
  ;

| t) | ziņot valsts regulatīvajām iestādēm un Komisijai par tām dalībvalstīm, kurās regulētie tarifi ir zemāki par tirgus cenām; |
| --- | --- |

t)

ziņot valsts regulatīvajām iestādēm un Komisijai par tām dalībvalstīm, kurās regulētie tarifi ir zemāki par tirgus cenām;

| u) | ieviest standartizētus noteikumus, kas reglamentē attiecības starp gala lietotājiem un piegādātājiem, izplatītājiem un uzskaites sistēmas operatoriem un kas attiecas vismaz uz
  piekļuvi patēriņa datiem
  , tostarp cenām un jebkuriem citiem saistītajiem izdevumiem, šādu
  vienota patēriņa
  viegli saprotama
  datu formāta izmantošanu
  , atbilstošu priekšapmaksu, kas atspoguļo faktisko patēriņu, un visiem patērētājiem tūlītēju piekļuvi šādiem datiem
  saskaņā ar A pielikuma h) punktu; |
| --- | --- |

u)

ieviest standartizētus noteikumus, kas reglamentē attiecības starp gala lietotājiem un piegādātājiem, izplatītājiem un uzskaites sistēmas operatoriem un kas attiecas vismaz uz
  piekļuvi patēriņa datiem
  , tostarp cenām un jebkuriem citiem saistītajiem izdevumiem, šādu
  vienota patēriņa
  viegli saprotama
  datu formāta izmantošanu
  , atbilstošu priekšapmaksu, kas atspoguļo faktisko patēriņu, un visiem patērētājiem tūlītēju piekļuvi šādiem datiem
  saskaņā ar A pielikuma h) punktu;

| v) | uzraudzīt to, kā tiek īstenoti noteikumi par pārvades sistēmas operatoru, sadales sistēmas operatoru, piegādātāju un patērētāju un citu tirgus dalībnieku tiesībām un pienākumiem atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1228/2003; |
| --- | --- |

v)

uzraudzīt to, kā tiek īstenoti noteikumi par pārvades sistēmas operatoru, sadales sistēmas operatoru, piegādātāju un patērētāju un citu tirgus dalībnieku tiesībām un pienākumiem atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1228/2003;

| w) | uzraudzīt investīcijas ražošanas jaudā saistībā ar piegādes drošību; |
| --- | --- |

w)

uzraudzīt investīcijas ražošanas jaudā saistībā ar piegādes drošību;

| x) | izmantot, ja vajadzīgs, veto tiesības attiecībā uz lēmumiem iecelt vai atcelt no amata personas, kas atbildīgas par pārvades sistēmas operatora vispārējo pārvaldību; |
| --- | --- |

x)

izmantot, ja vajadzīgs, veto tiesības attiecībā uz lēmumiem iecelt vai atcelt no amata personas, kas atbildīgas par pārvades sistēmas operatora vispārējo pārvaldību;

| y) | noteikt vai apstiprināt tarifus par piekļuvi tīklam un šādu tarifu noteikšanā izmantoto metodoloģiju; |
| --- | --- |

y)

noteikt vai apstiprināt tarifus par piekļuvi tīklam un šādu tarifu noteikšanā izmantoto metodoloģiju;

| z) | noteikt vai apstiprināt pakalpojumu kvalitātes standartus, uzraudzīt to īstenošanu un noteikt sankcijas par to nepildīšanu; |
| --- | --- |

z)

noteikt vai apstiprināt pakalpojumu kvalitātes standartus, uzraudzīt to īstenošanu un noteikt sankcijas par to nepildīšanu;

| aa) | uzraudzīt 24. pantā minēto drošības pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

aa)

uzraudzīt 24. pantā minēto drošības pasākumu īstenošanu;

| ab) | saskaņot datu apmaiņas procesus, lai veicinātu vissvarīgākās tirgus norises reģionu līmenī; |
| --- | --- |

ab)

saskaņot datu apmaiņas procesus, lai veicinātu vissvarīgākās tirgus norises reģionu līmenī;

| ac) | piemērot cenu griestus nekonkurētspējīgos tirgos uz noteiktu, ierobežotu periodu, lai aizsargātu parērētājus pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, noteikt šādus griestus pietiekami augstā līmenī, lai neatturētu jaunpienācēju ienākšanu tirgū un esošo konkurentu paplašināšanos; |
| --- | --- |

ac)

piemērot cenu griestus nekonkurētspējīgos tirgos uz noteiktu, ierobežotu periodu, lai aizsargātu parērētājus pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, noteikt šādus griestus pietiekami augstā līmenī, lai neatturētu jaunpienācēju ienākšanu tirgū un esošo konkurentu paplašināšanos;

| ad) | veikt pārvades sistēmu operatoru ekspluatācijas plānu revīziju; |
| --- | --- |

ad)

veikt pārvades sistēmu operatoru ekspluatācijas plānu revīziju;

| ae) | kopā ar attiecīgajām plānošanas iestādēm izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz laika ziņā ierobežotām licencēšanas procedūrām, lai veicinātu jaunu dalībnieku iesaistīšanos elektroenerģijas ražošanā un tirdzniecībā; un |
| --- | --- |

ae)

kopā ar attiecīgajām plānošanas iestādēm izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz laika ziņā ierobežotām licencēšanas procedūrām, lai veicinātu jaunu dalībnieku iesaistīšanos elektroenerģijas ražošanā un tirdzniecībā; un

| af) | nodrošināt vairumtirdzniecības cenu svārstību pārredzamību. |
| --- | --- |

af)

nodrošināt vairumtirdzniecības cenu svārstību pārredzamību.

2.
     
  Dalībvalsts var noteikt, ka šā panta 1. punktā minētos uzraudzības pienākumus var veikt iestāde, kas nav valsts regulatīvā iestāde. Šādā gadījumā uzraudzības gaitā iegūtā informācija jāpaziņo valsts regulatīvai iestādei pēc iespējas drīzāk.

Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar labāka regulējuma principiem, veicot 1. punktā minētos pienākumus, vajadzības gadījumā konsultējas ar pārvades sistēmu operatoriem un cieši sadarbojas ar citām attiecīgām valsts iestādēm, ievērojot to neatkarību un neierobežojot to īpašās kompetences.

3.   Ja saskaņā ar 10. pantu ir iecelts neatkarīgs sistēmas operators, papildus uzdevumiem, kas izriet no 1. punkta, valsts regulatīvā iestāde

| a) | uzrauga, kā pārvades sistēmas īpašnieks un neatkarīgais sistēmas operators pilda saistības, kas izriet no šā panta, un uzliek sodu par neatbilstību saskaņā ar 5. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

uzrauga, kā pārvades sistēmas īpašnieks un neatkarīgais sistēmas operators pilda saistības, kas izriet no šā panta, un uzliek sodu par neatbilstību saskaņā ar 5. punkta d) apakšpunktu;

| b) | uzrauga attiecības un saziņu starp neatkarīgo sistēmas operatoru un pārvades sistēmas īpašnieku, nodrošinot neatkarīgā sistēmas operatora saistību izpildi, un jo īpaši apstiprina līgumus un darbojas kā strīdu izšķiršanas iestāde starp neatkarīgo sistēmas operatoru un pārvades sistēmas īpašnieku attiecībā uz sūdzībām, ko iesniegusi kāda no pusēm saskaņā ar 10. punktu; |
| --- | --- |

b)

uzrauga attiecības un saziņu starp neatkarīgo sistēmas operatoru un pārvades sistēmas īpašnieku, nodrošinot neatkarīgā sistēmas operatora saistību izpildi, un jo īpaši apstiprina līgumus un darbojas kā strīdu izšķiršanas iestāde starp neatkarīgo sistēmas operatoru un pārvades sistēmas īpašnieku attiecībā uz sūdzībām, ko iesniegusi kāda no pusēm saskaņā ar 10. punktu;

| c) | neskarot 10. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikto procedūru, attiecībā uz pirmo 10 gadu tīkla attīstības plānu apstiprina investīciju plānus un vairākgadu tīkla attīstības plānu, ko katru gadu iesniedz neatkarīgais sistēmas operators; |
| --- | --- |

c)

neskarot 10. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikto procedūru, attiecībā uz pirmo 10 gadu tīkla attīstības plānu apstiprina investīciju plānus un vairākgadu tīkla attīstības plānu, ko katru gadu iesniedz neatkarīgais sistēmas operators;

| d) | nodrošina to, ka neatkarīgā tīkla operatora iekasētie tīkla piekļuves tarifi ietver tādu samaksu tīkla īpašniekam vai īpašniekiem, kas ļauj gūt pienācīgu atdevi no tīkla aktīviem un veikt jaunas investīcijas tīklā; |
| --- | --- |

d)

nodrošina to, ka neatkarīgā tīkla operatora iekasētie tīkla piekļuves tarifi ietver tādu samaksu tīkla īpašniekam vai īpašniekiem, kas ļauj gūt pienācīgu atdevi no tīkla aktīviem un veikt jaunas investīcijas tīklā;

| e) | ir pilnvarota veikt pārbaudes pārvades sistēmas īpašnieka un neatkarīgā sistēmas operatora telpās; un |
| --- | --- |

e)

ir pilnvarota veikt pārbaudes pārvades sistēmas īpašnieka un neatkarīgā sistēmas operatora telpās; un

| f) | uzrauga, kā tiek izmantotas pārslodzes maksas, ko neatkarīgais sistēmas operators iekasē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 6. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

f)

uzrauga, kā tiek izmantotas pārslodzes maksas, ko neatkarīgais sistēmas operators iekasē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 6. panta 6. punktu.

4.
     
  Uzraugot valsts elektrības tirgus atbilstoši šā panta 1. punkta l) apakšpunktam, tostarp uzraugot vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības cenas, valsts regulatīvās iestādes pieņem saskaņotu metodiku, kam piekritusi un ko apstiprinājusi Aģentūra.

5.   Dalībvalstis piešķir valsts regulatīvajām iestādēm visas pilnvaras, kas tām nepieciešamas, lai efektīvi un bez
  kavēšanās
  veiktu 1. un 2. punktā minētos pienākumus. Tālab valsts regulatīvajām iestādēm, inter alia, ir pilnvaras:

| a) | izdot elektroenerģijas uzņēmumiem saistošus lēmumus; |
| --- | --- |

a)

izdot elektroenerģijas uzņēmumiem saistošus lēmumus;

| b) | sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm pētīt elektroenerģijas tirgu darbību un lemt par pasākumiem, kas ir samērīgi un vajadzīgi efektīvas konkurences veicināšanai un tirgus pareizas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

b)

sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm pētīt elektroenerģijas tirgu darbību un lemt par pasākumiem, kas ir samērīgi un vajadzīgi efektīvas konkurences veicināšanai un tirgus pareizas darbības nodrošināšanai;

| c) | saņemt
  no elektroenerģijas uzņēmumiem informāciju, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai
  , tostarp skaidrojumus atteikumam piešķirt trešās puses piekļuvi, kā arī jebkuru informāciju par pasākumiem, kas vajadzīgi tīkla stiprināšanai un vajadzības gadījumā sadarboties ar finanšu tirgus regulatīvajām iestādēm
  ; |
| --- | --- |

c)

saņemt
  no elektroenerģijas uzņēmumiem informāciju, kas vajadzīga paredzēto uzdevumu veikšanai
  , tostarp skaidrojumus atteikumam piešķirt trešās puses piekļuvi, kā arī jebkuru informāciju par pasākumiem, kas vajadzīgi tīkla stiprināšanai un vajadzības gadījumā sadarboties ar finanšu tirgus regulatīvajām iestādēm
  ;

| d) | uzlikt iedarbīgas, atbilstošas un atturošas sankcijas elektroenerģijas uzņēmumiem, kas nepilda saistības, kuras izriet no šīs direktīvas vai no regulatīvās iestādes vai Aģentūras lēmumiem; |
| --- | --- |

d)

uzlikt iedarbīgas, atbilstošas un atturošas sankcijas elektroenerģijas uzņēmumiem, kas nepilda saistības, kuras izriet no šīs direktīvas vai no regulatīvās iestādes vai Aģentūras lēmumiem;

| e) | veikt atbilstīgu izmeklēšanu ar attiecīgām pilnvarām veikt strīdu noregulējumu saskaņā atbilstoši 10. un 11. punktam; |
| --- | --- |

e)

veikt atbilstīgu izmeklēšanu ar attiecīgām pilnvarām veikt strīdu noregulējumu saskaņā atbilstoši 10. un 11. punktam;

| f) | apstiprināt 24. pantā minētos drošības pasākumus. |
| --- | --- |

f)

apstiprināt 24. pantā minētos drošības pasākumus.

6.   Valsts regulatīvās iestādes atbild par noteikumu izstrādāšanu un apstiprināšanu pirms to stāšanās spēkā attiecībā uz šādiem aspektiem:

| a) | pieslēgums un pieeja valsts tīkliem, tostarp pārvades un sadales tarifi
  un to metodoloģijas, vai kā alternatīva — metodoloģijas un to uzraudzīšana, lai noteiktu vai apstiprinātu pārvades un sadales tarifus
  . Šie tarifi

  atbilst faktiskajām izmaksām, ja vien šādas izmaksas ir tādas pašas kā efektīvam un strukturāli līdzīgam operatoram un ir pārredzamas. Tiem
  jābūt tādiem, lai varētu veikt visas vajadzīgās investīcijas tīklos, nodrošinot tīklu dzīvotspēju.
  Šie tarifi nediskriminē tirgus jaunpienācējus; |
| --- | --- |

a)

pieslēgums un pieeja valsts tīkliem, tostarp pārvades un sadales tarifi
  un to metodoloģijas, vai kā alternatīva — metodoloģijas un to uzraudzīšana, lai noteiktu vai apstiprinātu pārvades un sadales tarifus
  . Šie tarifi

  atbilst faktiskajām izmaksām, ja vien šādas izmaksas ir tādas pašas kā efektīvam un strukturāli līdzīgam operatoram un ir pārredzamas. Tiem
  jābūt tādiem, lai varētu veikt visas vajadzīgās investīcijas tīklos, nodrošinot tīklu dzīvotspēju.
  Šie tarifi nediskriminē tirgus jaunpienācējus;

| b) | līdzsvarošanas pakalpojumu nodrošināšana
  , kas ataino īstās izmaksas un pēc iespējas neietekmē ieņēmumus, vienlaikus nodrošinot pienācīgus stimulus tīkla lietotājiem, lai līdzsvarotu to jaudu un patēriņu
  ;
  šie pakalpojumi jāsniedz godīgi un bez diskriminācijas; |
| --- | --- |

b)

līdzsvarošanas pakalpojumu nodrošināšana
  , kas ataino īstās izmaksas un pēc iespējas neietekmē ieņēmumus, vienlaikus nodrošinot pienācīgus stimulus tīkla lietotājiem, lai līdzsvarotu to jaudu un patēriņu
  ;
  šie pakalpojumi jāsniedz godīgi un bez diskriminācijas;

| c) | piekļuve pārrobežu infrastruktūrai, tostarp jaudas sadalījuma un pārslodzes
  pārvaldības
  procedūras. |
| --- | --- |

c)

piekļuve pārrobežu infrastruktūrai, tostarp jaudas sadalījuma un pārslodzes
  pārvaldības
  procedūras.

Valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas pieprasīt pārvades sistēmu operatoriem grozīt šos noteikumus.

7.   Nosakot vai apstiprinot tarifus
  un tarifu un līdzsvarošanas pakalpojumu
  noteikumus
  un metodiku
  , valsts regulatīvās iestādes nodrošina tīkla operatoriem atbilstošu stimulu īstermiņā un ilgtermiņā palielināt efektivitāti, sekmēt tirgus integrāciju
  , nodrošināt piegādes drošību
  un atbalstīt attiecīgus pētniecības pasākumus.

8.
     
  Valsts
  regulatīvās iestādes
  uzrauga pārslodzes pārvaldību valstu elektroenerģijas sistēmās un starpsavienojumos.

Pārvades sistēmu operatori iesniedz pārslodzes pārvaldības procedūru aprakstu, norādot jaudas sadalījumu, attiecīgās valsts regulatīvai iestādei apstiprināšanai. Valstu regulatīvās iestādes var pieprasīt izdarīt grozījumus šajās procedūrās, pirms tās apstiprināt.

9.   Valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas vajadzības gadījumā pieprasīt pārvades un sadales sistēmas operatoriem grozīt šajā pantā minētos
  noteikumus un nosacījumus
  , lai nodrošinātu to samērīgumu un nediskriminējošu piemērošanu.
  Kavēšanās gadījumā attiecībā uz pārvades un sadales tarifu noteikšanu valsts regulatīvām iestādēm ir pilnvaras iepriekš noteikt pārvades un sadales tarifus un pieņemt lēmumu par atbilstīgiem kompensācijas pasākumiem tad, ja gala tarifi atšķiras no šiem pagaidu tarifiem.

10.   Visas personas, kam ir sūdzības par pārvades vai sadales sistēmas operatoru
  saistībā ar šajā direktīvā noteiktajiem operatora pienākumiem
  , var iesniegt sūdzību valsts regulatīvai iestādei, kas, rīkojoties kā strīdu izšķiršanas iestāde, pasludina lēmumu divos mēnešos pēc sūdzības saņemšanas. Ja valsts regulatīvām iestādēm vajadzīga papildu informācija, šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem. Šo termiņu var pagarināt, ja tam piekrīt sūdzības iesniedzējs. Valsts regulatīvās iestādes lēmums ir saistošs, izņemot, ja tas ir atcelts apelācijas kārtībā.

11.   Visas personas, ko attiecīgais lēmums skar un kam ir tiesības iesniegt sūdzību par lēmumu, kurš attiecas uz aprēķināšanas metodēm un pieņemts saskaņā ar šo pantu, vai gadījumā, ja valsts regulatīvajai iestādei ir pienākums apspriesties par ierosinātajiem
  tarifiem vai
  ierosināto metodiku, var vēlākais divos mēnešos vai īsākā laikā, ko paredz dalībvalstis, pēc lēmuma vai lēmuma priekšlikuma publicēšanas iesniegt sūdzību tā pārskatīšanas nolūkā. Šāda sūdzība neatliek lēmuma piemērošanu.

12.   Dalībvalstis izveido atbilstīgus un efektīvus regulēšanas, kontroles un pārredzamības mehānismus, lai izvairītos no dominējošā stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas, jo īpaši kaitējot patērētājiem, un no negodīgas rīcības, kas vērsta uz konkurences samazināšanu. Šajos mehānismos ņem vērā Līguma noteikumus un īpaši tā 82. pantu.

13.
     
  Valsts regulatīvās iestādes izveido neatkarīgus sūdzību izskatīšanas dienestus un alternatīvas tiesību aizsardzības shēmas, piemēram, neatkarīgu enerģijas ombudu vai patērētāju organizāciju. Šie dienesti vai sistēmas atbild par sūdzību efektīvu izskatīšanu un ievēro labākās prakses principus. Valsts regulatīvās iestādes nosaka standartus un izstrādā pamatnostādnes par to, kā ražotājiem un tīkla operatoriem ir jāizskata sūdzības.

14.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, tostarp administratīvu lietu vai kriminālprocesa uzsākšana atbilstīgi valsts tiesību aktiem, pret atbildīgajām fiziskām un juridiskām personām gadījumos, kad nav ievēroti šajā direktīvā paredzētie konfidencialitātes noteikumi.

15.   Sūdzības, kas minētas 10. un 11. punktā, neskar apelācijas tiesību izmantošanu saskaņā ar Kopienas un attiecīgo valstu tiesību aktiem.

16.   Valsts regulatīvās iestādes savus lēmumus
  pienācīgi pamato un publisko, lai ļautu tiesu iestādēm tos izvērtēt
  .

17.   Dalībvalstis nodrošina piemērotus valsts līmeņa mehānismus, lai persona, kuru skar valsts regulatīvās iestādes lēmums, varētu šo lēmumu pārsūdzēt
  valsts tiesu iestādē vai citā
  no iesaistītajām pusēm
  un no valdības
  neatkarīgā
  valsts struktūrā
  .

22.d pants

Pārrobežu jautājumu regulējums

1.   Valsts regulatīvās iestādes cieši sadarbojas un viena ar otru apspriežas, kā arī savstarpēji un Aģentūrai sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu šajā direktīvā paredzētos uzdevumus. Informācijas apmaiņas procesā iestāde, kas saņem informāciju, nodrošina tādu konfidencialitātes līmeni, kādu pieprasa informācijas nosūtītāja iestāde.

2.   
  Lai to nodrošinātu, līdztekus reģionālai elektroenerģijas tirgu integrācijai izveido vajadzīgas regulatīvās struktūras. Attiecīgās valsts regulatīvās iestādes ciešā sadarbībā ar Aģentūru un tās
  vadībā
  nodrošina vismaz šādu regulatīvo uzdevumu izpildi saistībā ar saviem reģionālajiem tirgiem:

| a) | sadarbojas
  vismaz reģionālā līmenī, sekmējot operatīvās vienošanās, lai panāktu optimālu tīkla pārvaldību, veicinātu kopīgu elektroenerģijas biržu izveidi un piešķirtu pārrobežu jaudu, kā arī nodrošinātu
  pietiekamu
  starpsavienojumu jaudu, tostarp
  izmantojot jaunus starpsavienojumus
  , reģionā
  un starp reģioniem
  , kas ļauj attīstīties efektīvai konkurencei
  un uzlabot piegādes drošību
  ; |
| --- | --- |

a)

sadarbojas
  vismaz reģionālā līmenī, sekmējot operatīvās vienošanās, lai panāktu optimālu tīkla pārvaldību, veicinātu kopīgu elektroenerģijas biržu izveidi un piešķirtu pārrobežu jaudu, kā arī nodrošinātu
  pietiekamu
  starpsavienojumu jaudu, tostarp
  izmantojot jaunus starpsavienojumus
  , reģionā
  un starp reģioniem
  , kas ļauj attīstīties efektīvai konkurencei
  un uzlabot piegādes drošību
  ;

| b) | vismaz attiecīgajā reģionālajā līmenī saskaņo visus tehniskos un tirgus kodeksus attiecīgajiem
  pārvades
  sistēmu operatoriem un citiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

b)

vismaz attiecīgajā reģionālajā līmenī saskaņo visus tehniskos un tirgus kodeksus attiecīgajiem
  pārvades
  sistēmu operatoriem un citiem tirgus dalībniekiem;

| c) | saskaņo normatīvus, kas reglamentē pārslodzes pārvaldību un ieņēmumu taisnīgu pārdali, kā arī/vai
  pārslodzes
  pārvaldības izmaksas starp tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

c)

saskaņo normatīvus, kas reglamentē pārslodzes pārvaldību un ieņēmumu taisnīgu pārdali, kā arī/vai
  pārslodzes
  pārvaldības izmaksas starp tirgus dalībniekiem;

| d) | pieņem noteikumus,
  kas
  nodrošina, ka enerģijas biržas (biržu) īpašnieki un/vai pārvaldnieki, kas darbojas attiecīgajā reģionālajā kopējā tirgū, ir pilnībā neatkarīgi no enerģijas ražošanas uzņēmumu īpašniekiem un/vai pārvaldniekiem
  . |
| --- | --- |

d)

pieņem noteikumus,
  kas
  nodrošina, ka enerģijas biržas (biržu) īpašnieki un/vai pārvaldnieki, kas darbojas attiecīgajā reģionālajā kopējā tirgū, ir pilnībā neatkarīgi no enerģijas ražošanas uzņēmumu īpašniekiem un/vai pārvaldniekiem
  .

3.
     
  Valsts

  regulatīvajām

  iestādēm ir tiesības slēgt savstarpējas vienošanās, lai veicinātu sadarbību regulatīvā jomā, un darbības, kas minētas 1. un 2. punktā, attiecīgā gadījumā veic ciešā sadarbībā ar citām attiecīgām valsts iestādēm, neskarot to īpašās pilnvaras.

4.   Aģentūra lemj par regulējumu attiecībā uz infrastruktūru, kas savieno vismaz divas dalībvalstis, ja

| a) | to kopīgi pieprasa attiecīgās valstu regulatīvās iestādes, vai |
| --- | --- |

a)

to kopīgi pieprasa attiecīgās valstu regulatīvās iestādes, vai

| b) | šo valstu kompetentās regulatīvās iestādes nav spējušas vienoties par piemērotu regulējumu sešu mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgo lietu saņēma pēdējā regulatīvā iestāde. |
| --- | --- |

b)

šo valstu kompetentās regulatīvās iestādes nav spējušas vienoties par piemērotu regulējumu sešu mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgo lietu saņēma pēdējā regulatīvā iestāde.

22.e pants

Pamatnostādņu ievērošana

1.   Komisija vai jebkura valsts regulatīvā iestāde ║ var prasīt Aģentūrai sniegt atzinumu par regulatīvās iestādes pieņemtā lēmumu atbilstību šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1228/2003 minētajām pamatnostādnēm.

2.   Aģentūra četru mēnešu laikā no pieprasījuma saņemšanas sniedz atzinumu Komisijai vai attiecīgi regulatīvajai iestādei, kas to pieprasījusi ║ un valsts regulatīvajai iestādei, kas pieņēmusi lēmumu.

3.   Ja valsts regulatīvā iestāde, kas pieņēmusi apstrīdēto lēmumu, neizpilda Aģentūras atzinumu četru mēnešu laikā no tā saņemšanas dienas, Aģentūra par to informē Komisiju.

4.   Jebkura valsts regulatīvā iestāde, ja tā uzskata, ka valsts regulatīvās iestādes pieņemtais lēmums neatbilst šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1228/2003 minētajām pamatnostādnēm, var divu mēnešu laikā no minētā lēmuma pieņemšanas informēt Komisiju.

5.   Ja Komisija ║ konstatē, ka valsts regulatīvās iestādes pieņemtais lēmums liek nopietni apšaubīt tā atbilstību šajā direktīvā vai Regulā (EK) Nr. 1228/2003 paredzētajām pamatnostādnēm, vai nu divu mēnešu laikā kopš informācijas saņemšanas par neatbilstību Aģentūras atzinumam saskaņā ar 3. punktu vai par neatbilstību vadlīnijām saskaņā ar 4. punktu vai pēc savas iniciatīvas trīs mēnešu laikā kopš lēmuma pieņemšanas, Komisija var lemt par procedūras uzsākšanu. Šādā gadījumā Komisija aicina attiecīgo valsts regulatīvo iestādi un procedūrā iesaistītās puses iesniegt komentārus.

6.   Ja Komisija nolemj uzsākt procedūru, tā ne vēlāk kā četrus mēnešus no minētā lēmuma pieņemšanas pieņem galīgo lēmumu, ar kuru

| a) | nolemj neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu; vai |
| --- | --- |

a)

nolemj neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu; vai

| b) | pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērotas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

b)

pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atcelt savu lēmumu, ja Komisija uzskata, ka nav ievērotas pamatnostādnes.

7.   Ja Komisija nav pieņēmusi lēmumu uzsākt procedūru vai galīgo lēmumu attiecīgi 5. un 6. punktā noteiktajos termiņos, uzskatāms, ka Komisija neiebilst pret valsts regulatīvās iestādes lēmumu.

8.   Valsts regulatīvā iestāde divu mēnešu laikā izpilda Komisijas lēmumu grozīt vai atsaukt lēmumu un attiecīgi informē Komisiju.

22.f pants

Lietvedība

1.   Dalībvalstis paredz, ka piegādes uzņēmumiem vismaz piecus gadus jāspēj sniegt valsts regulatīvai iestādei, valsts konkurences iestādei un Komisijai atbilstošus datus par visiem notikušajiem elektroenerģijas piegādes līgumu un elektroenerģijas atvasināto instrumentu darījumiem ar vairumtirgotājiem un pārvades sistēmas operatoriem.

2.   Pie minētajiem datiem pieder informācija par darījuma ilgumu, piegādes un līguma izpildes noteikumiem, enerģijas apjomu, izpildes dienu un laiku, darījumu cenām un attiecīgā vairumtirgotāja identifikācijas datiem, kā arī konkrētas ziņas par visiem neizpildītajiem elektroenerģijas piegādes līgumiem un elektroenerģijas atvasinātajiem instrumentiem.

3.   Valsts regulatīvā iestāde
  ziņo par apsekojuma vai pieprasījuma rezultātiem
  citiem tirgus dalībniekiem,
  vienlaikus nodrošinot
  , ka netiek atklāta komerciāli svarīga informācija par konkrētiem tirgus dalībniekiem vai atsevišķiem darījumiem.

▐

4.   Ar šo pantu nerada papildu saistības pret 1. punktā minētajām iestādēm, uz kurām attiecas Direktīva 2004/39/EK ║.

5.   Ja 1. punktā minētajām iestādēm jāpiekļūst to iestāžu datiem, uz ko attiecas Direktīva 2004/39/EK, minētajā direktīvā paredzētās atbildīgās iestādes sniedz šīm iestādēm vajadzīgos datus.”

| 23) | Svītro 23. pantu. |
| --- | --- |

23)

Svītro 23. pantu.

| 24) | 26. pantu groza šādi:










  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:


  “
  2.
     
  Dalībvalsts, kurā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā tehnisku iemeslu dēļ ir ievērojamas grūtības attiecībā uz tirgus atvēršanu konkrētām ierobežotām tādu patērētāju grupām, kas nav mājsaimniecību patērētāji un kas minēti 21. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var lūgt piešķirt atkāpi no šā noteikuma, ko Komisija tai var piešķirt uz laiku, kurš nepārsniedz 12 mēnešus pēc 30. panta 1. punktā minētās dienas. Šāda atkāpe katrā ziņā beidzas 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajā dienā.
  ” |
| --- | --- | --- |

24)

26. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  2.
     
  Dalībvalsts, kurā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā tehnisku iemeslu dēļ ir ievērojamas grūtības attiecībā uz tirgus atvēršanu konkrētām ierobežotām tādu patērētāju grupām, kas nav mājsaimniecību patērētāji un kas minēti 21. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var lūgt piešķirt atkāpi no šā noteikuma, ko Komisija tai var piešķirt uz laiku, kurš nepārsniedz 12 mēnešus pēc 30. panta 1. punktā minētās dienas. Šāda atkāpe katrā ziņā beidzas 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajā dienā.
  ”

| b) | 26. pantu papildina ar šādu punktu:


  “
  2.
     
  a Dalībvalstis var atbrīvot rūpnieciskus objektus no III, IV, V, VI un VII nodaļas noteikumiem. Šādi atbrīvojumi neskar principu par trešās puses piekļuvi. Turklāt atbrīvojumi nedrīkst traucēt publiskās sadales sistēmas uzdevumam.
  ” |
| --- | --- |

b)

26. pantu papildina ar šādu punktu:

“
  2.
     
  a Dalībvalstis var atbrīvot rūpnieciskus objektus no III, IV, V, VI un VII nodaļas noteikumiem. Šādi atbrīvojumi neskar principu par trešās puses piekļuvi. Turklāt atbrīvojumi nedrīkst traucēt publiskās sadales sistēmas uzdevumam.
  ”

▐

| 25) | A pielikumu groza šādi.










  a) | a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:








  “
  a) | ir tiesīgi slēgt līgumu ar elektroenerģijas piegādātāju, kurā norādīta:








  — | piegādātāja identitāte un adrese, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

25)

A pielikumu groza šādi.

a)

a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  a)

ir tiesīgi slēgt līgumu ar elektroenerģijas piegādātāju, kurā norādīta:

—

piegādātāja identitāte un adrese,

| — | nodrošinātie pakalpojumi, piedāvāto pakalpojumu kvalitātes līmenis, kā arī pirmās pieslēgšanas laiks, |
| --- | --- |

—

nodrošinātie pakalpojumi, piedāvāto pakalpojumu kvalitātes līmenis, kā arī pirmās pieslēgšanas laiks,

| — | (..) piedāvāto uzturēšanas pakalpojumu veidi, |
| --- | --- |

—

(..) piedāvāto uzturēšanas pakalpojumu veidi,

| — | līdzekļi, ar kādiem var iegūt jaunāko informāciju par visiem piemērojamajiem tarifiem un maksu par uzturēšanas pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

līdzekļi, ar kādiem var iegūt jaunāko informāciju par visiem piemērojamajiem tarifiem un maksu par uzturēšanas pakalpojumiem,

| — | līguma darbības ilgums, pakalpojumu un līguma atjaunošanas un pārtraukšanas noteikumi, tiesības bez maksas atteikties no līguma, |
| --- | --- |

—

līguma darbības ilgums, pakalpojumu un līguma atjaunošanas un pārtraukšanas noteikumi, tiesības bez maksas atteikties no līguma,

| — | kompensācijas un atlīdzības noteikumi, ko piemēro, ja līgumā paredzēto pakalpojumu kvalitātes līmenis nav ievērots, tostarp ja rēķins ir neprecīzs vai ar termiņa kavējumu, (..) |
| --- | --- |

—

kompensācijas un atlīdzības noteikumi, ko piemēro, ja līgumā paredzēto pakalpojumu kvalitātes līmenis nav ievērots, tostarp ja rēķins ir neprecīzs vai ar termiņa kavējumu, (..)

| — | strīdu izšķiršanas procedūru uzsākšanas metodes saskaņā ar f) apakšpunktu un |
| --- | --- |

—

strīdu izšķiršanas procedūru uzsākšanas metodes saskaņā ar f) apakšpunktu un

| — | informācija par patērētāja tiesībām, tostarp visa iepriekšminētā informācija, kas skaidrā veidā tiek norādīta rēķinos un elektroniskā veidā uzņēmumu tīmekļa vietnēs, |
| --- | --- |

—

informācija par patērētāja tiesībām, tostarp visa iepriekšminētā informācija, kas skaidrā veidā tiek norādīta rēķinos un elektroniskā veidā uzņēmumu tīmekļa vietnēs,

| — | kompetentās pārsūdzēšanas iestādes kontaktinformācija, kā arī sīkas ziņas par procedūru, kas patērētājiem jāizmanto strīda gadījumā. |
| --- | --- |

—

kompetentās pārsūdzēšanas iestādes kontaktinformācija, kā arī sīkas ziņas par procedūru, kas patērētājiem jāizmanto strīda gadījumā.

| b) | b) punktu aizstāj ar šādu tekstu:








  “
  b) | saņem atbilstīgu paziņojumu par jebkuru nodomu grozīt līguma nosacījumus un ir informēti par savām tiesībām lauzt līgumu pēc paziņojuma saņemšanas. Pakalpojumu sniedzēji tieši informē savus abonentus par maksas palielināšanu un dara to savlaicīgi, pārredzami un saprotami — ne vēlāk kā viena parastā rēķina apmaksas termiņa laikā pēc palielinājuma stāšanās spēkā. Dalībvalstis nodrošina to, ka patērētāji var brīvi atsaukt līgumu, ja viņi nepieņem jaunos nosacījumus, kurus tiem ir paziņojis elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējs.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

b) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  b)

saņem atbilstīgu paziņojumu par jebkuru nodomu grozīt līguma nosacījumus un ir informēti par savām tiesībām lauzt līgumu pēc paziņojuma saņemšanas. Pakalpojumu sniedzēji tieši informē savus abonentus par maksas palielināšanu un dara to savlaicīgi, pārredzami un saprotami — ne vēlāk kā viena parastā rēķina apmaksas termiņa laikā pēc palielinājuma stāšanās spēkā. Dalībvalstis nodrošina to, ka patērētāji var brīvi atsaukt līgumu, ja viņi nepieņem jaunos nosacījumus, kurus tiem ir paziņojis elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējs.
  ”

| c) | d) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:








  “
  d) | piedāvā plašu norēķinu metožu izvēli, kas nediskriminē patērētājus. Visām noteikumu un nosacījumu atšķirībām ir jāatspoguļo dažādo norēķinu sistēmu izmaksas piegādātājam. Vispārīgie noteikumi un nosacījumi ir taisnīgi un pārredzami. Tos sniedz skaidrā un saprotamā valodā. Patērētājus aizsargā no negodīgām vai maldinošām pārdošanas metodēm, tostarp elektroenerģijas pārdevēju noteiktiem ārpuslīgumiskiem šķēršļiem, piemēram, pārmērīgi sarežģītu līguma dokumentāciju;
  ” |
| --- | --- | --- |

c)

d) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  d)

piedāvā plašu norēķinu metožu izvēli, kas nediskriminē patērētājus. Visām noteikumu un nosacījumu atšķirībām ir jāatspoguļo dažādo norēķinu sistēmu izmaksas piegādātājam. Vispārīgie noteikumi un nosacījumi ir taisnīgi un pārredzami. Tos sniedz skaidrā un saprotamā valodā. Patērētājus aizsargā no negodīgām vai maldinošām pārdošanas metodēm, tostarp elektroenerģijas pārdevēju noteiktiem ārpuslīgumiskiem šķēršļiem, piemēram, pārmērīgi sarežģītu līguma dokumentāciju;
  ”

| d) | f) punktu aizstāj ar šādu tekstu:








  “
  f) | tie gūst labumu no pārskatāmām, vienkāršām un lētām procedūrām, ko izmanto sūdzību izskatīšanā. Visiem patērētājiem it īpaši ir tiesības uz pakalpojumu saņemšanu un to, ka viņu elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējs izskata sūdzību. Šādas procedūras ļauj trīs mēnešu laikā godīgi un ātri izšķirt strīdus, nodrošinot atmaksāšanas un/vai kompensācijas sistēmu, ja tāda ir pamatota. Ja iespējams, jāievēro Komisijas Ieteikumā 98/257/EK (15); |
| --- | --- | --- |

d)

f) punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“
  f)

tie gūst labumu no pārskatāmām, vienkāršām un lētām procedūrām, ko izmanto sūdzību izskatīšanā. Visiem patērētājiem it īpaši ir tiesības uz pakalpojumu saņemšanu un to, ka viņu elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējs izskata sūdzību. Šādas procedūras ļauj trīs mēnešu laikā godīgi un ātri izšķirt strīdus, nodrošinot atmaksāšanas un/vai kompensācijas sistēmu, ja tāda ir pamatota. Ja iespējams, jāievēro Komisijas Ieteikumā 98/257/EK (15);

| e) | pievieno šādus punktus:







  “h) | var
  viegli pāriet pie jauna piegādātāja un
  piekļūt saviem patēriņa datiem
  ,
  un ar skaidru vienošanos un bez maksas var nodrošināt jebkuram
  atļautam piegādes
  uzņēmumam
  piekļuvi
  saviem uzskaites datiem. Par datu pārvaldību atbildīgās personas pienākums ir sniegt šos datus uzņēmumam. Dalībvalstis nosaka datu formātu un kārtību, kādā piegādātāji un patērētāji var piekļūt datiem. Par šo pakalpojumu nedrīkst no patērētāja iekasēt atsevišķu samaksu; |
| --- | --- | --- |

e)

pievieno šādus punktus:

“h)

var
  viegli pāriet pie jauna piegādātāja un
  piekļūt saviem patēriņa datiem
  ,
  un ar skaidru vienošanos un bez maksas var nodrošināt jebkuram
  atļautam piegādes
  uzņēmumam
  piekļuvi
  saviem uzskaites datiem. Par datu pārvaldību atbildīgās personas pienākums ir sniegt šos datus uzņēmumam. Dalībvalstis nosaka datu formātu un kārtību, kādā piegādātāji un patērētāji var piekļūt datiem. Par šo pakalpojumu nedrīkst no patērētāja iekasēt atsevišķu samaksu;

| i) | vismaz reizi ceturksnī
  saņem
  pienācīgu
  informāciju par faktisko elektroenerģijas patēriņu un izmaksām. Par šo pakalpojumu nedrīkst no patērētāja iekasēt atsevišķu maksu,
  Dalībvalstis nodrošina, lai līdz ... (16) sāktu “viedo” skaitītāju izlaidi patērētājiem, un tā būtu elektroenerģijas pārvades vai piegādes uzņēmumu kompetencē. Valsts regulatīvās iestādes atbild par šī izstrādes procesa uzraudzību un kopīgu standartu noteikšanu šim nolūkam. Dalībvalstis nodrošina, ka standarti, kas nosaka skaitītāju tehnisko projektu un ekspluatācijas obligātās prasības, risinātu savietojamības jautājumus tā, lai sniegtu patērētājiem pēc iespējas lielākus ieguvumus par viszemākajām izmaksām; |
| --- | --- |

i)

vismaz reizi ceturksnī
  saņem
  pienācīgu
  informāciju par faktisko elektroenerģijas patēriņu un izmaksām. Par šo pakalpojumu nedrīkst no patērētāja iekasēt atsevišķu maksu,
  Dalībvalstis nodrošina, lai līdz ... (16) sāktu “viedo” skaitītāju izlaidi patērētājiem, un tā būtu elektroenerģijas pārvades vai piegādes uzņēmumu kompetencē. Valsts regulatīvās iestādes atbild par šī izstrādes procesa uzraudzību un kopīgu standartu noteikšanu šim nolūkam. Dalībvalstis nodrošina, ka standarti, kas nosaka skaitītāju tehnisko projektu un ekspluatācijas obligātās prasības, risinātu savietojamības jautājumus tā, lai sniegtu patērētājiem pēc iespējas lielākus ieguvumus par viszemākajām izmaksām;

| j) | saņem galīgo slēgšanas kontu pēc jebkuras elektroenerģijas piegādātaja maiņas ne vēlāk kā mēnesi pēc tam, kad ir informēts attiecīgais piegādātājs. |
| --- | --- |

j)

saņem galīgo slēgšanas kontu pēc jebkuras elektroenerģijas piegādātaja maiņas ne vēlāk kā mēnesi pēc tam, kad ir informēts attiecīgais piegādātājs.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ║ līdz ... (17). Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no ... (17) ║.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā (..) dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp
  .

1

OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp

(2)  
  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp
  .

2

OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Nostāja

(4)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

4

(5)  
  OV L ...

5

OV L ...

(6)  OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp
  .”

7

24, 29.1.2004., 1. lpp

(8)  
  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

8

OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

(9)  
  OV L ...
  ”

9

OV L ...

(10)  

  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.
  ”

10

OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

(11)  
  Divi gadi no Direktīvas .../.../..., ar ko groza Direktīvu Nr. 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, spēkā stāšanās dienas.
  ”

11

Divi gadi no Direktīvas .../.../..., ar ko groza Direktīvu Nr. 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, spēkā stāšanās dienas.

(12)  
  Viens gads pēc Direktīvas .../.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, stāšanās spēkā.
  .

12

Viens gads pēc Direktīvas .../.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, stāšanās spēkā.

(13)  
  Desmit gadi no Direktīvas .../.../..., ar ko groza Direktīvu Nr. 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, spēkā stāšanās dienas
  .

13

Desmit gadi no Direktīvas .../.../..., ar ko groza Direktīvu Nr. 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, spēkā stāšanās dienas

(14)  
  Divi gadi no Direktīvas .../.../..., ar ko groza Direktīvu Nr. 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, spēkā stāšanās dienas.
  .”

14

Divi gadi no Direktīvas .../.../..., ar ko groza Direktīvu Nr. 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, spēkā stāšanās dienas.

(15)  

  OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp

  .”

15

OV L 115, 17.4.1998., 31. lpp

(16)  
  10 gadus pēc Direktīvas .../.../EK, ar ko groza Direktīvu Nr. 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, stāšanās spēkā
  .”

16

10 gadus pēc Direktīvas .../.../EK, ar ko groza Direktīvu Nr. 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu, stāšanās spēkā

(17)  18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

17

18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/136 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/136

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsNosacījumi attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā ***I

P6_TA(2008)0295

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr.1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (COM(2007)0531 — C6-0320/2007 — 2007/0198(COD))

2009/C 286 E/44

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0531),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0320/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0228/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0198

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Iekšējais elektroenerģijas tirgus, ko pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem patērētājiem Kopienā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi —, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošākas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošības un ilgtspējas pilnveidē. |
| --- | --- |

(1)

Iekšējais elektroenerģijas tirgus, ko pakāpeniski ievieš kopš 1999. gada, tiek veidots, lai visiem patērētājiem Kopienā būtu izvēles iespējas — neatkarīgi no tā, vai šie patērētāji ir iedzīvotāji vai uzņēmumi —, rastos jaunas uzņēmējdarbības izdevības, attīstītos pārrobežu tirdzniecība, tādējādi paaugstinot efektivitāti, panākot konkurējošākas cenas un labāku pakalpojuma kvalitāti, kā arī sniedzot ieguldījumu piegādes drošības un ilgtspējas pilnveidē.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu║ (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (5) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidošanā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu║ (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (5) ir devusi nozīmīgu ieguldījumu elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidošanā.

| (3) | Taču patlaban visiem Kopienas uzņēmumiem nevar garantēt tiesības pārdot elektroenerģiju jebkurā dalībvalstī ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Īpaši jānorāda, ka visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša piekļuve tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība
  un ka joprojām saglabājas izolēti tirgi
  . |
| --- | --- |

(3)

Taču patlaban visiem Kopienas uzņēmumiem nevar garantēt tiesības pārdot elektroenerģiju jebkurā dalībvalstī ar vienādiem noteikumiem, bez diskriminācijas vai ierobežojumiem. Īpaši jānorāda, ka visās dalībvalstīs vēl nepastāv nediskriminējoša piekļuve tīkliem un vienlīdz efektīva regulatīvā uzraudzība
  un ka joprojām saglabājas izolēti tirgi
  .

| (4) | Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā ║“Enerģētikas politika Eiropai” uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidi un panākt vienādus noteikumus visiem Kopienas elektroenerģijas uzņēmumiem. Šī paša datuma Komisijas paziņojumā par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām un saistībā ar tās Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu ║parādīts, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats
  un neparedz fizisko savienojumu izveidošanu labi
  funkcionējoša,
  efektīva un atvērta
  iekšējā tirgus izveidei. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā ║“Enerģētikas politika Eiropai” uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas iekšējā tirgus izveidi un panākt vienādus noteikumus visiem Kopienas elektroenerģijas uzņēmumiem. Šī paša datuma Komisijas paziņojumā par gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus perspektīvām un saistībā ar tās Eiropas gāzes un elektroenerģijas nozares apsekojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 17. pantu ║parādīts, ka pašreizējie noteikumi un pasākumi nav pietiekams pamats
  un neparedz fizisko savienojumu izveidošanu labi
  funkcionējoša,
  efektīva un atvērta
  iekšējā tirgus izveidei.

| (5) | Lai uzlabotu iekšējā elektroenerģijas tirgus regulējumu, Regula (EK) Nr. 1228/2003 jāpielāgo atbilstoši minētajiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai uzlabotu iekšējā elektroenerģijas tirgus regulējumu, Regula (EK) Nr. 1228/2003 jāpielāgo atbilstoši minētajiem paziņojumiem.

| (6) | Jo īpaši ir vajadzīga
  fizisko savienojumu izveide un
  ciešāka pārvades sistēmu operatoru sadarbība un koordinācija, lai panāktu to, ka pakāpeniski tiek saskaņoti tehniskie un tirdzniecības kodeksi, ar kuriem nodrošina un pārvalda efektīvu
  un pārredzamu
  piekļuvi pārrobežu pārvades tīkliem, lai notiktu koordinēta un pietiekami tālredzīga plānošana un pārvades sistēmu attīstība Kopienā, pienācīgi ņemot vērā vides aspektus, kā arī lai sekmētu energoefektivitāti, pētniecību un inovācijas, jo īpaši attiecībā uz neizsīkstošo enerģijas resursu un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju popularitātes vairošanu. Pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ekspluatēt tīklus atbilstoši šiem saskanīgajiem tehniskajiem un tirdzniecības kodeksiem. |
| --- | --- |

(6)

Jo īpaši ir vajadzīga
  fizisko savienojumu izveide un
  ciešāka pārvades sistēmu operatoru sadarbība un koordinācija, lai panāktu to, ka pakāpeniski tiek saskaņoti tehniskie un tirdzniecības kodeksi, ar kuriem nodrošina un pārvalda efektīvu
  un pārredzamu
  piekļuvi pārrobežu pārvades tīkliem, lai notiktu koordinēta un pietiekami tālredzīga plānošana un pārvades sistēmu attīstība Kopienā, pienācīgi ņemot vērā vides aspektus, kā arī lai sekmētu energoefektivitāti, pētniecību un inovācijas, jo īpaši attiecībā uz neizsīkstošo enerģijas resursu un zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju popularitātes vairošanu. Pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ekspluatēt tīklus atbilstoši šiem saskanīgajiem tehniskajiem un tirdzniecības kodeksiem.

| (7) | Lai panāktu elektroenerģijas pārvades tīkla optimālu pārvaldību būtu iespējams tirgoti un piegādāt elektroenerģiju pārrobežu mazumtirdzniecības lietotājiem Kopienā, būtu jāizveido pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkls. Tā uzdevumi būtu jāveic atbilstoši Kopienas konkurences noteikumiem, kurus piemēro pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkla lēmumiem. Precīzi būtu jānosaka tā uzdevumi, un darba metodēm jānodrošina efektivitāte, reprezentativitāte un pārredzamība. Tā kā efektīvāku darbu var panākt ar reģionālu pieeju, pārvades sistēmu operatoriem vispārējā sadarbības struktūrā būtu jāizveido reģionālas struktūras, vienlaikus panākot to, ka reģionālā līmenī panāktie rezultāti atbilst Kopienas līmeņa kodeksiem un investīciju plāniem.
  Dalībvalstīm būtu jāveicina sadarbība un jāuzrauga tīkla efektivitāte reģionu līmenī. Sadarbībai reģionu līmenī būtu jābūt savienojamai ar virzību uz konkurētspējīgu un efektīvu iekšējo elektroenerģijas tirgu. |
| --- | --- |

(7)

Lai panāktu elektroenerģijas pārvades tīkla optimālu pārvaldību būtu iespējams tirgoti un piegādāt elektroenerģiju pārrobežu mazumtirdzniecības lietotājiem Kopienā, būtu jāizveido pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkls. Tā uzdevumi būtu jāveic atbilstoši Kopienas konkurences noteikumiem, kurus piemēro pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkla lēmumiem. Precīzi būtu jānosaka tā uzdevumi, un darba metodēm jānodrošina efektivitāte, reprezentativitāte un pārredzamība. Tā kā efektīvāku darbu var panākt ar reģionālu pieeju, pārvades sistēmu operatoriem vispārējā sadarbības struktūrā būtu jāizveido reģionālas struktūras, vienlaikus panākot to, ka reģionālā līmenī panāktie rezultāti atbilst Kopienas līmeņa kodeksiem un investīciju plāniem.
  Dalībvalstīm būtu jāveicina sadarbība un jāuzrauga tīkla efektivitāte reģionu līmenī. Sadarbībai reģionu līmenī būtu jābūt savienojamai ar virzību uz konkurētspējīgu un efektīvu iekšējo elektroenerģijas tirgu.

| (8) | Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību saistībā ar visu elektroenerģijas pārvades tīklu Eiropas Savienībā, Komisijai būtu jāsagatavo, jāpublicē un regulāri jāatjaunina Eiropas ceļvedis. Tajā būtu jāiekļauj visi realizējamie elektroenerģijas pārvades tīkli un iespējamie reģionālie savienojumi. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību saistībā ar visu elektroenerģijas pārvades tīklu Eiropas Savienībā, Komisijai būtu jāsagatavo, jāpublicē un regulāri jāatjaunina Eiropas ceļvedis. Tajā būtu jāiekļauj visi realizējamie elektroenerģijas pārvades tīkli un iespējamie reģionālie savienojumi.

| (9) | Tirgus novērošana, ko pēdējos gados veic valstu regulatīvās iestādes un Komisija, liecina, ka pašreizējās pārredzamības prasības un noteikumi par piekļuvi infrastruktūrai nav pietiekami,

  lai nodrošinātu patiesu, labi funkcionējošu, efektīvu un atvērtu iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(9)

Tirgus novērošana, ko pēdējos gados veic valstu regulatīvās iestādes un Komisija, liecina, ka pašreizējās pārredzamības prasības un noteikumi par piekļuvi infrastruktūrai nav pietiekami,

  lai nodrošinātu patiesu, labi funkcionējošu, efektīvu un atvērtu iekšējo tirgu.

| (10) | Nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko situāciju
  un efektivitāti
  , lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un saprast pamatojumu vairumtirdzniecības cenas svārstībām. Tas nozīmē precīzāku informāciju par elektroenerģijas ražošanu, piedāvājumu un pieprasījumu, tīkla jaudu, jaudas plūsmu un remontdarbiem, balansēšanu un rezerves jaudu. |
| --- | --- |

(10)

Nepieciešama vienlīdzīga piekļuve informācijai par sistēmas fizisko situāciju
  un efektivitāti
  , lai visi tirgus dalībnieki varētu novērtēt kopējo pieprasījumu un piedāvājumu un saprast pamatojumu vairumtirdzniecības cenas svārstībām. Tas nozīmē precīzāku informāciju par elektroenerģijas ražošanu, piedāvājumu un pieprasījumu, tīkla jaudu, jaudas plūsmu un remontdarbiem, balansēšanu un rezerves jaudu.

| (11) | Lai palielinātos uzticība tirgum, tā dalībniekiem jābūt pārliecinātiem, ka par ļaunprātīgām darbībām var saņemt
  efektīvu
  sodu. Kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvaras efektīvi izmeklēt gadījumus, kad situācija tirgū tiek izmantota ļaunprātīgi. Tāpēc
  kompetentajām iestādēm vajadzīga
  piekļuve datiem, kas sniedz informāciju par piegādes uzņēmumu operatīvajiem lēmumiem. Daudzus svarīgus lēmumus elektroenerģijas tirgū pieņem ražotāji, un šai informācijai kādu noteiktu laikposmu būtu jābūt
  viegli pieejamai
  kompetentajām iestādēm.
  Turklāt kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārrauga pārvades sistēmu operatoru atbilstība noteikumiem.
  Šī prasība nebūtu jāattiecina uz maziem ražotājiem, kuri faktiski nevar traucēt tirgu. |
| --- | --- |

(11)

Lai palielinātos uzticība tirgum, tā dalībniekiem jābūt pārliecinātiem, ka par ļaunprātīgām darbībām var saņemt
  efektīvu
  sodu. Kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvaras efektīvi izmeklēt gadījumus, kad situācija tirgū tiek izmantota ļaunprātīgi. Tāpēc
  kompetentajām iestādēm vajadzīga
  piekļuve datiem, kas sniedz informāciju par piegādes uzņēmumu operatīvajiem lēmumiem. Daudzus svarīgus lēmumus elektroenerģijas tirgū pieņem ražotāji, un šai informācijai kādu noteiktu laikposmu būtu jābūt
  viegli pieejamai
  kompetentajām iestādēm.
  Turklāt kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāpārrauga pārvades sistēmu operatoru atbilstība noteikumiem.
  Šī prasība nebūtu jāattiecina uz maziem ražotājiem, kuri faktiski nevar traucēt tirgu.

| (12) | Lai veidotos konkurence mājsaimniecību patērētāju tirgū, nedrīkst likt šķēršļus piegādātājiem, kas vēlas ienākt jaunos mazumtirdzniecības tirgos. Tāpēc visiem tirgus dalībniekiem jābūt informētiem par piegādes ķēdes veidošanās noteikumiem un pienākumiem, un šie noteikumi jāsaskaņo, lai sekmētu Kopienas tirgus integrāciju.
  Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāuzrauga tirgus dalībnieku atbilstība noteikumiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai veidotos konkurence mājsaimniecību patērētāju tirgū, nedrīkst likt šķēršļus piegādātājiem, kas vēlas ienākt jaunos mazumtirdzniecības tirgos. Tāpēc visiem tirgus dalībniekiem jābūt informētiem par piegādes ķēdes veidošanās noteikumiem un pienākumiem, un šie noteikumi jāsaskaņo, lai sekmētu Kopienas tirgus integrāciju.
  Kompetentajām iestādēm būtu regulāri jāuzrauga tirgus dalībnieku atbilstība noteikumiem.

| (13) | Būtu jāveicina investīcijas svarīgākajos jaunos infrastruktūras objektos, vienlaikus nodrošinot elektroenerģijas iekšējā tirgus efektīvu darbību. Lai līdzstrāvas starpsavienojumi, kuriem piemērots atbrīvojums, pozitīvi ietekmētu konkurenci un piegādes drošību, projekta plānošanas stadijā būtu jāpārbauda tirgus ieinteresētība un būtu jāīsteno pārslodzes novēršanas noteikumi. Ja līdzstrāvas starpsavienojumi atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, atbrīvojuma pieprasījums jāizskata Energoregulatoru sadarbības aģentūrai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada ... Regulu (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido energoregulatoru sadarbības aģentūru]
   (6), lai pilnībā izvērtētu pārrobežu ietekmi un vienkāršotu administratīvās procedūras. Turklāt, tā kā lielajiem izņēmuma infrastruktūras būvniecības projektiem ir īpašs riska profils, attiecībā uz šiem projektiem piegādes un ražošanas uzņēmumiem varētu uz laiku pilnībā nepiemērot pilnīgas nošķiršanas noteikumus. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāveicina investīcijas svarīgākajos jaunos infrastruktūras objektos, vienlaikus nodrošinot elektroenerģijas iekšējā tirgus efektīvu darbību. Lai līdzstrāvas starpsavienojumi, kuriem piemērots atbrīvojums, pozitīvi ietekmētu konkurenci un piegādes drošību, projekta plānošanas stadijā būtu jāpārbauda tirgus ieinteresētība un būtu jāīsteno pārslodzes novēršanas noteikumi. Ja līdzstrāvas starpsavienojumi atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā, atbrīvojuma pieprasījums jāizskata Energoregulatoru sadarbības aģentūrai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada ... Regulu (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido energoregulatoru sadarbības aģentūru]
   (6), lai pilnībā izvērtētu pārrobežu ietekmi un vienkāršotu administratīvās procedūras. Turklāt, tā kā lielajiem izņēmuma infrastruktūras būvniecības projektiem ir īpašs riska profils, attiecībā uz šiem projektiem piegādes un ražošanas uzņēmumiem varētu uz laiku pilnībā nepiemērot pilnīgas nošķiršanas noteikumus.

| (14) | Regulā (EK) Nr. 1228/2003 ir paredzēts, ka daži pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). |
| --- | --- |

(14)

Regulā (EK) Nr. 1228/2003 ir paredzēts, ka daži pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

| (15) | Lēmumu 1999/468/EK grozīja ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (8), ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, kas izmantojama vispārējiem ieviešanas pasākumiem, kuras mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, inter alia, svītrot dažus tādus elementus vai to papildināt, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus. |
| --- | --- |

(15)

Lēmumu 1999/468/EK grozīja ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (8), ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, kas izmantojama vispārējiem ieviešanas pasākumiem, kuras mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, inter alia, svītrot dažus tādus elementus vai to papildināt, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.

| (16) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas ║ deklarāciju (9) par Lēmumu 2006/512/EK, lai regulatīvā kontroles procedūra būtu piemērojama jau spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tie ║jāpielāgo saskaņā ar atbilstīgajām procedūrām. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas ║ deklarāciju (9) par Lēmumu 2006/512/EK, lai regulatīvā kontroles procedūra būtu piemērojama jau spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tie ║jāpielāgo saskaņā ar atbilstīgajām procedūrām.

| (17) | Komisija jo īpaši būtu jāpilnvaro pieņemt nepieciešamos pasākumus Regulas (EK) Nr. 1228/2003 īstenošanai, lai sagatavotu vai pieņemtu pamatnostādnes, kas vajadzīgas, lai panāktu minimālo saskaņotības pakāpi šīs regulas mērķa sasniegšanai. Tā kā minētie pasākumi ir vispārīgi un paredzēti, lai grozītu nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1228/2003 elementus, papildinot to ar jauniem, nebūtiskiem elementiem, ║, šie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru ║. |
| --- | --- |

(17)

Komisija jo īpaši būtu jāpilnvaro pieņemt nepieciešamos pasākumus Regulas (EK) Nr. 1228/2003 īstenošanai, lai sagatavotu vai pieņemtu pamatnostādnes, kas vajadzīgas, lai panāktu minimālo saskaņotības pakāpi šīs regulas mērķa sasniegšanai. Tā kā minētie pasākumi ir vispārīgi un paredzēti, lai grozītu nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1228/2003 elementus, papildinot to ar jauniem, nebūtiskiem elementiem, ║, šie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru ║.

| (18) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1228/2003, |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1228/2003,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1228/2003 groza šādi.

| 1) | 1. pantam pievieno šādu punktu:
  “Šīs regulas mērķis ir arī sekmēt labi funkcionējoša un pārredzama ▐ vairumtirdzniecības tirgus attīstību,
  kurā ir augsts piegādes drošības līmenis. Šim nolūkam tajā
  paredzēti mehānismi attiecīgo noteikumu saskaņošanai.” |
| --- | --- |

1)

1. pantam pievieno šādu punktu:

“Šīs regulas mērķis ir arī sekmēt labi funkcionējoša un pārredzama ▐ vairumtirdzniecības tirgus attīstību,
  kurā ir augsts piegādes drošības līmenis. Šim nolūkam tajā
  paredzēti mehānismi attiecīgo noteikumu saskaņošanai.”

| 2) | 2. panta 2. punktam pievieno šādu definīciju:






  “h) | “Aģentūra” ir Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada ... Regulu (EK) Nr. .../2008, [ar ko izveido energoregulatoru sadarbības aģentūru] (10)
  . |
| --- | --- | --- |

2)

2. panta 2. punktam pievieno šādu definīciju:

“h)

“Aģentūra” ir Energoregulatoru sadarbības aģentūra, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada ... Regulu (EK) Nr. .../2008, [ar ko izveido energoregulatoru sadarbības aģentūru] (10)
  .

| 3) | Iekļauj šādus pantus:


  “2.a pants


  Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls

  Visiem pārvades sistēmu operatoriem jāsadarbojas Kopienas līmenī, izveidojot elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, lai panāktu Eiropas elektroenerģijas pārvades tīkla optimālu pārvaldību un tehnisko attīstību
  un lai veicinātu elektroenerģijas iekšējā tirgus izveides pabeigšanu.



  2.b pants


  Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla izveide

  1.   Vēlākais līdz (..) pārvades sistēmu operatori Komisijai un Aģentūrai iesniedz elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu ▐.
  2.   Aģentūra sniedz Komisijai atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu sešu nedēļu laikā no šo dokumentu saņemšanas.
  3.   Komisija sniedz atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu 3 mēnešu laikā no Aģentūras atzinuma saņemšanas.
  4.   Pārvades sistēmu operatori 3 mēnešu laikā no Komisijas atzinuma saņemšanas izveido elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu un pieņem un publicē tā statūtus un reglamentu.

  2.c pants


  Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla uzdevumi

  1.   
  Lai sasniegtu 2.a pantā minētos mērķus,
  elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls
  vienojas un iesniedz Aģentūrai apstiprināšanai saskaņā ar procedūru, kura paredzēta 2.d pantā saistībā ar 6. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru]
  :






  a) | tīkla kodeksu projektus
  jomās, kas minētas šā panta 3. punktā,
  izstrādātus sadarbībā ar tirgus dalībniekiem un tīkla lietotājiem
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

Iekļauj šādus pantus:

“2.a pants

Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls

Visiem pārvades sistēmu operatoriem jāsadarbojas Kopienas līmenī, izveidojot elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu, lai panāktu Eiropas elektroenerģijas pārvades tīkla optimālu pārvaldību un tehnisko attīstību
  un lai veicinātu elektroenerģijas iekšējā tirgus izveides pabeigšanu.

2.b pants

Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla izveide

1.   Vēlākais līdz (..) pārvades sistēmu operatori Komisijai un Aģentūrai iesniedz elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu ▐.

2.   Aģentūra sniedz Komisijai atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu sešu nedēļu laikā no šo dokumentu saņemšanas.

3.   Komisija sniedz atzinumu par statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu 3 mēnešu laikā no Aģentūras atzinuma saņemšanas.

4.   Pārvades sistēmu operatori 3 mēnešu laikā no Komisijas atzinuma saņemšanas izveido elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu un pieņem un publicē tā statūtus un reglamentu.

2.c pants

Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla uzdevumi

1.   
  Lai sasniegtu 2.a pantā minētos mērķus,
  elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls
  vienojas un iesniedz Aģentūrai apstiprināšanai saskaņā ar procedūru, kura paredzēta 2.d pantā saistībā ar 6. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. .../2008 [ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru]
  :

a)

tīkla kodeksu projektus
  jomās, kas minētas šā panta 3. punktā,
  izstrādātus sadarbībā ar tirgus dalībniekiem un tīkla lietotājiem
  ;

| b) | kopīgas tīkla ekspluatācijas instrumentus un izpētes plānus; |
| --- | --- |

b)

kopīgas tīkla ekspluatācijas instrumentus un izpētes plānus;

| c) | katru otro gadu — 10 gadu investīciju plānu, tostarp ražošanas pietiekamības prognozes; |
| --- | --- |

c)

katru otro gadu — 10 gadu investīciju plānu, tostarp ražošanas pietiekamības prognozes;

| d) | pasākumus, lai nodrošinātu tīkla ekspluatācijas koordināciju reālā laikā normālos un ārkārtas apstākļos; |
| --- | --- |

d)

pasākumus, lai nodrošinātu tīkla ekspluatācijas koordināciju reālā laikā normālos un ārkārtas apstākļos;

| e) | pamatnostādnes tehniskās sadarbības koordinācijai starp Kopienu un trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem; |
| --- | --- |

e)

pamatnostādnes tehniskās sadarbības koordinācijai starp Kopienu un trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem;

| f) | ikgadējo darba programmu,
  pamatojoties uz Aģentūras noteiktajām prioritātēm
  ; |
| --- | --- |

f)

ikgadējo darba programmu,
  pamatojoties uz Aģentūras noteiktajām prioritātēm
  ;

| g) | gada pārskatu; un |
| --- | --- |

g)

gada pārskatu; un

| h) | ikgadējās ziemas un vasaras ražošanas pietiekamības prognozes. |
| --- | --- |

h)

ikgadējās ziemas un vasaras ražošanas pietiekamības prognozes.

2.   Ikgadējā darba programmā, kas minēta 1. punkta f) apakšpunktā, ietver attiecīgajā gadā sagatavojamo
  tīkla
  kodeksu sarakstu un aprakstu, tīkla kopīgas ekspluatācijas plānu un pētniecības un attīstības pasākumus, norādot orientējošu laika grafiku.

3.   Sīki izstrādātus
  tīkla
  kodeksus gatavo šādās jomās, ievērojot ikgadējā darba programmā noteiktās prioritātes:

| a) | drošības un uzticamības noteikumi,

  tostarp savstarpējās savietojamības noteikumi un procedūras ārkārtas situācijām
  ; |
| --- | --- |

a)

drošības un uzticamības noteikumi,

  tostarp savstarpējās savietojamības noteikumi un procedūras ārkārtas situācijām
  ;

| b) | tīkla pieslēguma un piekļuves noteikumi;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

tīkla pieslēguma un piekļuves noteikumi;

▐

| c) | pārrobežu
  jaudas piešķiršanas un pārslodzes novēršanas (sastrēgumu pārvaldības) noteikumi;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

pārrobežu
  jaudas piešķiršanas un pārslodzes novēršanas (sastrēgumu pārvaldības) noteikumi;

▐

| d) | ar tīklu saistītās
  pārredzamības noteikumi; |
| --- | --- |

d)

ar tīklu saistītās
  pārredzamības noteikumi;

| e) | balansēšanas
  un līguma
  noteikumi, tostarp rezerves jaudas noteikumi; |
| --- | --- |

e)

balansēšanas
  un līguma
  noteikumi, tostarp rezerves jaudas noteikumi;

| f)▐ | kompensācijas noteikumiem starp pārvades sistēmu operatoriem; |
| --- | --- |

f)▐

kompensācijas noteikumiem starp pārvades sistēmu operatoriem;

| g) | energoefektivitāte elektroenerģijas tīklos. |
| --- | --- |

g)

energoefektivitāte elektroenerģijas tīklos.

4.   
  Aģentūra
  pārrauga
  to, kā Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls īsteno kodeksus
  .

5.   Katru otro gadu elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls publicē Kopienas mēroga 10 gadu tīkla investīciju plānu
  pēc tam, kad to apstiprinājusi Aģentūra
  . Šajā investīciju plānā ietver integrēta tīkla modelēšanu, scenāriju izstrādi, ražošanas pietiekamības ziņojumu un sistēmas elastības vērtējumu. Investīciju plāna izstrādē jo īpaši izmanto valstu investīciju plānus,
  ņemot vērā tīklu plānošanas reģionālos un Kopienas aspektus, tostarp
  pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1364/2006/EK (11). Investīciju plānā norāda investīciju vajadzības, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu jaudu,
  un iekļauj investīcijas starpsavienojumos un citā infrastruktūrā, kas nepieciešama efektīvai tirdzniecībai un konkurencei, un piegādes drošībai. Investīciju plānam pievieno pārskatu par šķēršļiem, kas rodas no dažādām apstiprinājuma procedūrām vai prakses, un kavē tīkla pārrobežu jaudas palielināšanu.

Pārvades sistēmas operatori īsteno publicēto investīciju plānu.

6.   
  Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls pēc paša ierosmes var iesniegt Aģentūrai tīkla kodeksu projektus jebkurā jomā, kas nav minēta 3. punktā, lai sasniegtu 2.a pantā noteikto mērķi. Pēc tam Aģentūra pieņem tīklu kodeksus saskaņā ar 2.f pantā noteikto procedūru, vienlaikus nodrošinot, ka šie kodeksi nav pretrunā ar pamatnostādnēm, kas pieņemtas saskaņā ar 2.e pantu.

2.d pants

Aģentūras pārraudzība

1.   Aģentūra pārrauga, kā elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls veic 2.c panta 1. punktā minētos uzdevumus.

2.
     
  Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls apkopo visu informāciju, kas attiecas uz tīklu kodeksu īstenošanu un iesniedz to Aģentūrai vērtēšanai.

3.   Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls Aģentūrai
  apstiprināšanai
  iesniedz
  tīkla
  kodeksu projektu
  un 2.c panta 1. punktā minētos dokumentus.

▐

Aģentūra
  pārrauga to, kā īsteno tīkla kodeksus, 10 gadu investīciju plānu un
  ikgadējo darba programmu,
  un savas pārraudzības rezultātus iekļauj savā gada pārskatā. Gadījumā, ja pārvades sistēmu operatori neievēro tīkla kodeksus
  , 10 gadu investīciju
  plānu vai ║ ikgadējo darba programmu, Aģentūra par to informē Komisiju
  .

2.e pants

Pamatnostādņu izstrāde

1.   
  Komisija pēc apspriešanās ar Aģentūru izveido gada prioritāšu sarakstu, kurā nosaka svarīgākos jautājumus par elektroenerģijas iekšējā tirgus attīstību.

2.   
  Ņemot vērā prioritāšu sarakstu, Komisija pilnvaro Aģentūru ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā izstrādāt pamatnostādņu projektu, nosakot skaidrus un objektīvus pamatprincipus noteikumu saskaņošanai, kā noteikts 2.c pantā.

3.   
  Sagatavojot šīs pamatnostādnes, Aģentūra oficiāli apspriežas ar elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu un citām ieinteresētām pusēm atklātā un pārredzamā veidā.

4.   
  Aģentūra pieņem pamatnostādņu projektu, pamatojoties uz minētajām apspriedēm. Tā norāda apspriedēs saņemtos komentārus un izskaidro, kā šie komentāri ir ievēroti. Ja komentārs nav ņemts vērā, Aģentūra sniedz tam pamatojumu.

5.
     
  Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc Aģentūras lūguma var ierosināt tādu pašu procedūru pamatnostādņu atjaunināšanai.

2.f pants

Tīkla kodeksu izstrāde

1.
     
  Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Aģentūra pieņem pamatnostādnes un saskaņā ar 2.e pantu Komisija pilnvaro elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu izstrādāt tīkla kodeksu projektus, kas pilnībā atbilst pamatnostādnēs noteiktajiem principiem.

2.
     
  Izstrādājot šos tīkla kodeksus, elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls ņem vērā tirgus dalībnieku un tīklu lietotāju tehniskās zināšanas un pastāvīgi viņus informē par sasniegto virzību.

3.
     
  Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls tīkla kodeksu projektus iesniedz Aģentūrai.

4.
     
  Aģentūra atklātā un pārredzamā veidā vada oficiālas apspriedes saistībā ar kodeksu projektiem.

5.
     
  Aģentūra pieņem tīkla kodeksu projektus, pamatojoties uz minētajām apspriedēm. Tā norāda apspriedēs saņemtos komentārus un izskaidro, kā šie komentāri ir ievēroti. Ja komentārs nav ņemts vērā, Aģentūra sniedz tam pamatojumu.

6.
     
  Pēc Aģentūras pašas iniciatīvas vai pēc pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla pieprasījuma pastāvošos kodeksus var pārskatīt saskaņā ar tādu pašu procedūru.

7.
     
  Komisija var, saņemot Aģentūras ieteikumu, iesniegt tīkla kodeksu 13. panta 1. punktā minētajai komitejai, lai to galīgi pieņemtu saskaņā ar 13. panta 2. punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.g pants

Apspriedes

1.▐   Veicot savus uzdevumus,
  Aģentūra
  organizē ▐ atklātas un pārredzamas
  oficiālas
  apspriedes ar visiem attiecīgajiem tirgus dalībniekiem; ▐ apspriedēs iesaista piegādes un ražošanas uzņēmumus, patērētājus, sistēmas lietotājus, sadales sistēmas operatorus, tostarp attiecīgās (nozares) asociācijas, tehniskās struktūras un interesentu grupas.

2.   Dokumentus un sanāksmju protokolus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem jautājumiem, publisko.

3.   Pirms
  pamatnostādņu un kodeksu pieņemšanas Aģentūra

  norāda apspriedēs saņemtos komentārus un izskaidro, kā šie komentāri ir ievēroti. Ja komentārs nav ņemts vērā, Aģentūra norāda pamatojumu.

4.
     
  Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam jāsadarbojas ar tirgus dalībniekiem un tīkla lietotājiem atbilstoši 2.f panta 2. punktam.

2.h pants

Izmaksas

Izmaksas, kas saistītas ar 2.a līdz 2.j pantā minētajām elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla darbībām, sedz pārvades sistēmu operatori, un tās
  jāiekļauj
  tarifu aprēķinos.
  Regulatīvās iestādes apstiprina šīs izmaksas tikai tad, ja tās ir pamatotas un samērīgas
  .

2.i pants

Pārvades sistēmu operatoru reģionālā sadarbība

1.   Pārvades sistēmu operatori elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla ietvaros izveido reģionālo sadarbību, sniedzot ieguldījumu 2.c panta 1. punktā minēto uzdevumu veikšanā. Tie jo īpaši ik pēc diviem gadiem publicē reģionālos investīciju plānus un, pamatojoties uz tiem, var pieņemt investīciju lēmumus.

Reģionālie investīciju plāni nedrīkst būt pretrunā 2.c panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam 10 gadu investīciju plānam.

2.   Pārvades sistēmu operatori sekmē pasākumus, kas nodrošina tīkla optimālu vadību, un,
  kur tas ir lietderīgi
  , veicina enerģijas biržu attīstību, pārrobežu jaudas
  saskaņotu
  piešķiršanu ▐ un
  pārrobežu
  balansēšanas ▐ mehānismu
  savietojamību
  .

▐

2.j pants

Tehniskā sadarbība starp Kopienas un trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem

1.
     
  Tehnisko sadarbību starp Kopienas un trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem pārrauga valstu regulatīvās iestādes.

2.
     
  Ja šādas tehniskās sadarbības laikā tiek konstatētas neatbilstības Aģentūras pieņemtajiem noteikumiem un kodeksiem, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde prasa Aģentūrai paskaidrojumus.

| 4) | 5. pantu groza šādi:






  a) | Nosaukumu aizstāj ar šādu: “Informācijas sniegšana”; |
| --- | --- | --- |

4)

5. pantu groza šādi:

a)

Nosaukumu aizstāj ar šādu: “Informācijas sniegšana”;

| b) | Pievieno šādus ║punktus:
  “4.   Pārvades sistēmu operatori publicē attiecīgos datus par prognozēm un faktisko pieprasījumu, ražošanas un jaudas aktīvu pieejamību un faktisko izmantojumu, par tīkla un starpsavienojumu pieejamību un izmantojumu, par balansa enerģiju un rezerves jaudu.
  5.   Attiecīgie tirgus dalībnieki sniedz pārvades sistēmu operatoriem vajadzīgos datus.
  6.   Ražošanas uzņēmumiem, kuru īpašumā vai ekspluatācijā ir ražošanas aktīvi, no kuriem vienam uzstādītā jauda ir vismaz 250 MW, piecus gadus jāglabā visi stundas dati par katru iekārtu, lai varētu pārbaudīt visus operatīvos dispečervadības lēmumus un solītāju rīcību elektroenerģijas biržās, starpsavienojumu izsolēs, rezerves tirgos un ārpusbiržas tirgos, un jānodrošina, lai šiem datiem varētu piekļūt Komisija, valsts regulatīvās iestādes, valsts konkurences iestāde un

  Aģentūra
  ║. Saglabājamā informācija par katru stundu un katru iekārtu cita starpā attiecas uz datiem par pieejamo ražošanas jaudu un ieplānotās rezerves, tostarp šo ieplānoto rezervju sadalījumu pa iekārtām, par laiku, kad notiek solīšana, un par laiku, kad notiek ražošana.” |
| --- | --- |

b)

Pievieno šādus ║punktus:

“4.   Pārvades sistēmu operatori publicē attiecīgos datus par prognozēm un faktisko pieprasījumu, ražošanas un jaudas aktīvu pieejamību un faktisko izmantojumu, par tīkla un starpsavienojumu pieejamību un izmantojumu, par balansa enerģiju un rezerves jaudu.

5.   Attiecīgie tirgus dalībnieki sniedz pārvades sistēmu operatoriem vajadzīgos datus.

6.   Ražošanas uzņēmumiem, kuru īpašumā vai ekspluatācijā ir ražošanas aktīvi, no kuriem vienam uzstādītā jauda ir vismaz 250 MW, piecus gadus jāglabā visi stundas dati par katru iekārtu, lai varētu pārbaudīt visus operatīvos dispečervadības lēmumus un solītāju rīcību elektroenerģijas biržās, starpsavienojumu izsolēs, rezerves tirgos un ārpusbiržas tirgos, un jānodrošina, lai šiem datiem varētu piekļūt Komisija, valsts regulatīvās iestādes, valsts konkurences iestāde un

  Aģentūra
  ║. Saglabājamā informācija par katru stundu un katru iekārtu cita starpā attiecas uz datiem par pieejamo ražošanas jaudu un ieplānotās rezerves, tostarp šo ieplānoto rezervju sadalījumu pa iekārtām, par laiku, kad notiek solīšana, un par laiku, kad notiek ražošana.”

| 5) | 6. pantu groza šādi:










  a) | 1. punktā iekļauj šādu daļu:


  “
  Valsts regulatīvās iestādes pārrauga sastrēgumu pārvaldību valsts elektroenerģijas sistēmās un starpsavienojumos.




  Pārvades sistēmu operatori savas sastrēgumu pārvaldības procedūras, tostarp jaudas piešķiršanas procedūras, iesniedz apstiprināšanai valsts regulatīvajām iestādēm. Valsts regulatīvās iestādes var pieprasīt izdarīt grozījumus šajās procedūrās, pirms tās tiek apstiprinātas.
  ” |
| --- | --- | --- |

5)

6. pantu groza šādi:

a)

1. punktā iekļauj šādu daļu:

“
  Valsts regulatīvās iestādes pārrauga sastrēgumu pārvaldību valsts elektroenerģijas sistēmās un starpsavienojumos.

Pārvades sistēmu operatori savas sastrēgumu pārvaldības procedūras, tostarp jaudas piešķiršanas procedūras, iesniedz apstiprināšanai valsts regulatīvajām iestādēm. Valsts regulatīvās iestādes var pieprasīt izdarīt grozījumus šajās procedūrās, pirms tās tiek apstiprinātas.
  ”

| b) | ║6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Visus ienākumus, kas rodas starpsavienojuma jaudu piešķiršanas rezultātā, izmanto turpmāk minētajiem nolūkiem ▐:






  a) | piešķirtās jaudas faktiskās pieejamības nodrošināšanai; un |
| --- | --- | --- |

b)

║6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Visus ienākumus, kas rodas starpsavienojuma jaudu piešķiršanas rezultātā, izmanto turpmāk minētajiem nolūkiem ▐:

a)

piešķirtās jaudas faktiskās pieejamības nodrošināšanai; un

| (b) | investīcijām tīklos, ar kurām uztur vai palielina starpsavienojumu jaudas. |
| --- | --- |

(b)

investīcijām tīklos, ar kurām uztur vai palielina starpsavienojumu jaudas.

Ja ieņēmumus nevar izmantot pirmās daļas a) vai b) punktā minētajā nolūkā, tos iegrāmato atsevišķā kontā, līdz tos var izmantot minētajā nolūkā.
  Šādā gadījumā valstu regulatīvās iestādes ar Aģentūras piekrišanu var ņemt vērā kontā pieejamo līdzekļu apjomu, apstiprinot metodoloģiju tīkla tarifu aprēķināšanai, novērtējot tarifu maiņas nepieciešamību un/vai lemjot par to, vai nepieciešams dot vietēja mēroga signālus un/vai īstenot pieprasījuma pasākumus, piemēram, slodzes pārnesi vai prečmaiņu.
  ”

| 6) | ║7. pantu aizstāj ar šādu:

  “7. pants


  Jauni starpsavienojumi

  1.   Pēc pieprasījuma jaunus līdzstrāvas starpsavienojumus starp dalībvalstīm var uz noteiktu laikposmu atbrīvot no noteikumiem, kas paredzēti šīs regulas 6. panta 6. punktā un Direktīvas 2003/54/EK
  8., 10. un 20. pantā
  un
  22.c panta 4., 5. un 6.
  punktā atbilstoši šādiem nosacījumiem:






  a) | investīcijām jāveicina konkurence elektroenerģijas piegādē; |
| --- | --- | --- |

6)

║7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Jauni starpsavienojumi

1.   Pēc pieprasījuma jaunus līdzstrāvas starpsavienojumus starp dalībvalstīm var uz noteiktu laikposmu atbrīvot no noteikumiem, kas paredzēti šīs regulas 6. panta 6. punktā un Direktīvas 2003/54/EK
  8., 10. un 20. pantā
  un
  22.c panta 4., 5. un 6.
  punktā atbilstoši šādiem nosacījumiem:

a)

investīcijām jāveicina konkurence elektroenerģijas piegādē;

| b) | riska līmenis, kas saistīts ar investīcijām, ir tik liels, ka bez atbrīvojuma investīcijas var netikt ieguldītas; |
| --- | --- |

b)

riska līmenis, kas saistīts ar investīcijām, ir tik liels, ka bez atbrīvojuma investīcijas var netikt ieguldītas;

| c) | starpsavienojumam jābūt fiziskas vai juridiskas personas īpašumā, kas ir vismaz juridiskās formas ziņā neatkarīga no pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmās minētais starpsavienojums tiks ierīkots; |
| --- | --- |

c)

starpsavienojumam jābūt fiziskas vai juridiskas personas īpašumā, kas ir vismaz juridiskās formas ziņā neatkarīga no pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmās minētais starpsavienojums tiks ierīkots;

| d) | no minētā starpsavienojuma lietotājiem iekasē maksu; |
| --- | --- |

d)

no minētā starpsavienojuma lietotājiem iekasē maksu;

| e) | kopš daļējas tirgus atvēršanas, kas minēta Direktīvas 96/92/EK 19. pantā, neviena to maksājumu komponente, kas veikti par pārvades vai sadales sistēmu lietošanu, kuras savieno starpsavienojums, nav tikusi izlietota kapitāla vai starpsavienojuma darbības izmaksu daļas segšanai; un |
| --- | --- |

e)

kopš daļējas tirgus atvēršanas, kas minēta Direktīvas 96/92/EK 19. pantā, neviena to maksājumu komponente, kas veikti par pārvades vai sadales sistēmu lietošanu, kuras savieno starpsavienojums, nav tikusi izlietota kapitāla vai starpsavienojuma darbības izmaksu daļas segšanai; un

| f) | atbrīvojums nekaitē konkurencei vai iekšējā ║tirgus efektīvai darbībai, vai tās regulētās sistēmas efektīvai darbībai, kurai ir pievienots starpsavienojums. |
| --- | --- |

f)

atbrīvojums nekaitē konkurencei vai iekšējā ║tirgus efektīvai darbībai, vai tās regulētās sistēmas efektīvai darbībai, kurai ir pievienots starpsavienojums.

2.   Izņēmuma gadījumos 1. punktu piemēro arī maiņstrāvas starpsavienojumiem ar noteikumu, ka attiecīgo investīciju izmaksas un riski ir īpaši augsti, salīdzinot ar izmaksām un riskiem, kas parasti rodas, kad savieno divas blakus esošas valsts pārvades sistēmas ar maiņstrāvas starpsavienojumu.

3.   Šī panta 1. punktu piemēro arī gadījumos, kad ievērojami palielina jaudu esošajos starpsavienojumos.

4.   Aģentūra katrā atsevišķā gadījumā var izlemt par atbrīvojumu, kas minēts 1., 2. un 3. punktā. Atbrīvojums var attiekties uz visu vai daļu no jaunā starpsavienojuma jaudas vai esošā starpsavienojuma jaudas, kura ir būtiski palielināta.

Pieņemot lēmumu par atbrīvojuma piešķiršanu, katrā konkrētajā gadījumā vērtē vajadzību paredzēt nosacījumus, kas attiecas uz atbrīvojuma ilgumu un nediskriminējošu piekļuvi starpsavienojumam. Pieņemot lēmumu par minētajiem nosacījumiem, jo īpaši ņem vērā ierīkojamo papildu jaudu vai esošās jaudas modifikācijas, projekta laika grafiku un situāciju valstī.

Pirms atbrīvojuma piešķiršanas Aģentūra lemj par jaudas pārvaldības un piešķiršanas noteikumiem un mehānismiem. Aģentūra paredz, ka pārslodzes novēršanas (sastrēgumu pārvaldības) noteikumos tiek ietverts pienākums neizmantoto jaudu pārdot sekundārajā tirgū un ka iekārtas lietotāji sekundārajā tirgū var tirgot jaudas, par kurām tie noslēguši līgumu. Vērtējot pēc šā panta 1. punkta a), b) un f) punktos minētajiem kritērijiem, Aģentūra ņem vērā jaudas piešķiršanas procedūras rezultātus.

Lēmumu par atbrīvojuma piešķiršanu, tostarp otrajā daļā minētos nosacījumus, pienācīgi pamato un publicē. Aģentūra apspriežas ar attiecīgajām regulatīvajām iestādēm.

5.   Aģentūra Komisijai bez kavēšanās nosūta katru atbrīvojuma pieprasījumu tūlīt pēc tā saņemšanas. Aģentūra nekavējoties dara zināmu lēmumu Komisijai un iesniedz tai visu attiecīgo informāciju par šo lēmumu. Šo informāciju Komisijai var iesniegt apkopotā veidā, tā lai Komisija varētu pieņemt pamatotu lēmumu. Jo īpaši sniedz šādu informāciju:

| a) | iemesli, kuru dēļ Aģentūra ir piešķīrusi atbrīvojumu, tostarp visa finanšu informācija, kas pamato šāda atbrīvojuma nepieciešamību; |
| --- | --- |

a)

iemesli, kuru dēļ Aģentūra ir piešķīrusi atbrīvojumu, tostarp visa finanšu informācija, kas pamato šāda atbrīvojuma nepieciešamību;

| b) | veiktā analīze par to, kā atbrīvojuma piešķiršana ietekmēs konkurenci un iekšējā elektroenerģijas tirgus efektīvu funkcionēšanu; |
| --- | --- |

b)

veiktā analīze par to, kā atbrīvojuma piešķiršana ietekmēs konkurenci un iekšējā elektroenerģijas tirgus efektīvu funkcionēšanu;

| c) | pamatojums attiecībā uz laika periodu un attiecīgā starpsavienojuma kopējās jaudas daļu, par kuru tika piešķirts atbrīvojums; |
| --- | --- |

c)

pamatojums attiecībā uz laika periodu un attiecīgā starpsavienojuma kopējās jaudas daļu, par kuru tika piešķirts atbrīvojums;

| d) | rezultāts apspriedēm ar attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm. |
| --- | --- |

d)

rezultāts apspriedēm ar attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm.

6.   Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru pieprasa, lai Aģentūra groza vai atceļ lēmumu par atbrīvojuma piešķiršanu. Ja Komisija pieprasa papildu informāciju, tā var pieņemt lēmumu divu mēnešu laikā pēc pilnīgas papildu informācijas saņemšanas, termiņa tecējumam sākoties nākamajā dienā pēc pilnīgas papildu informācijas saņemšanas. Divu mēnešu termiņu var pagarināt arī tad, ja tam piekrīt gan Komisija, gan Aģentūra. Paziņojumu uzskata par anulētu, ja pieprasījumā noteiktajā termiņā netiek sniegta pieprasītā informācija, izņemot gadījumus, kad pirms minētā termiņa beigām ar Komisijas un Aģentūras piekrišanu termiņš tiek pagarināts, vai arī ja Aģentūra pienācīgi pamatotā paziņojumā informē Komisiju par to, ka tā uzskata paziņojumu par pilnīgu.

Aģentūra četru nedēļu laikā izpilda Komisijas lēmumu grozīt vai atsaukt atbrīvojuma lēmumu un attiecīgi informē Komisiju.

Komisija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz komerciāli svarīgu informāciju.

Komisijas apstiprinājums atbrīvojuma lēmumam zaudē spēku divus gadus pēc tā pieņemšanas, ja līdz minētajam termiņam nav sākta starpsavienojuma būvniecība, un piecus gadus pēc pieņemšanas, ja līdz minētajam termiņam starpsavienojums nav nodots ekspluatācijā,
  ja vien Komisija nenolemj, ka kavējums radies sakarā ar nozīmīgiem administratīviem šķēršļiem vai sakarā ar jebkuru citu uz lēmumu attiecināmu iemeslu, kuru pieteikuma iesniedzējs nevar kontrolēt.

7.   Komisija var
  grozīt esošās
  pamatnostādnes par 1. punktā minēto nosacījumu piemērošanu un noteikt procedūru 4. un 5. punkta piemērošanai. Šos pasākumus, kas paredzēti šīs regulas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

8.
     
  Atkāpes, kas noteiktas saskaņā ar šo pantu, un kuras piemēro līdz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. .../2008, [ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā]

   (12)

  spēkā stāšanās dienai, automātiski turpina piemērot.

| 7) | Iekļauj šādus pantus
  :
  “7.a pants


  Administratīvo šķēršļu likvidēšana, lai palielinātu jaudu



  Dalībvalstis pārskata savas procedūras, lai noteiktu un atceltu administratīvos šķēršļus, kas liedz palielināt starpsavienojumu jaudas apjomu. Dalībvalstis nosaka tīkla segmentus, kuri jāpastiprina, lai palielinātu starpsavienojumu jaudas vispārējo līmeni saskaņā ar noteikto mērķi — plašu tirgus integrāciju.


  7.b pants

  Mazumtirdzniecības tirgi

  Lai veicinātu labi funkcionējošu,
  efektīvu
  un pārredzamu ▐ tirgu veidošanos reģionālā un Kopienas mērogā, dalībvalstis nodrošina, ka tiek noteikti pārvades sistēmu operatoru, sadales sistēmu operatoru, piegādes uzņēmumu, patērētāju un vajadzības gadījumā citu tirgus dalībnieku
  detalizēti
  pienākumi attiecībā uz līgumiem, saistībām pret patērētāju, datu apmaiņas un līguma izpildes noteikumiem, datu īpašumtiesībām un uzskaiti.
  Šos noteikumus publisko ▐ un tos pārskata valstu regulatīvās iestādes.” |
| --- | --- |

7)

Iekļauj šādus pantus
  :

“7.a pants

Administratīvo šķēršļu likvidēšana, lai palielinātu jaudu

Dalībvalstis pārskata savas procedūras, lai noteiktu un atceltu administratīvos šķēršļus, kas liedz palielināt starpsavienojumu jaudas apjomu. Dalībvalstis nosaka tīkla segmentus, kuri jāpastiprina, lai palielinātu starpsavienojumu jaudas vispārējo līmeni saskaņā ar noteikto mērķi — plašu tirgus integrāciju.

7.b pants

Mazumtirdzniecības tirgi

Lai veicinātu labi funkcionējošu,
  efektīvu
  un pārredzamu ▐ tirgu veidošanos reģionālā un Kopienas mērogā, dalībvalstis nodrošina, ka tiek noteikti pārvades sistēmu operatoru, sadales sistēmu operatoru, piegādes uzņēmumu, patērētāju un vajadzības gadījumā citu tirgus dalībnieku
  detalizēti
  pienākumi attiecībā uz līgumiem, saistībām pret patērētāju, datu apmaiņas un līguma izpildes noteikumiem, datu īpašumtiesībām un uzskaiti.

Šos noteikumus publisko ▐ un tos pārskata valstu regulatīvās iestādes.”

| 8) | 8. pantu aizstāj ar šādu:


  “8. pants


  Pamatnostādnes
  par kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem

  1.   Attiecīgā gadījumā
  Komisija var pieņemt

  pamatnostādnes par kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem, kurā saskaņā ar 3. un 4. pantā noteiktajiem principiem paredz:






  a) | informāciju par procedūru to pārvades sistēmu operatoru noteikšanai, kuriem jāmaksā kompensācija par pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, tostarp tās sadalīšanu starp to valstu pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmās rodas pārrobežu elektroenerģijas plūsmas, un to sistēmu operatoriem, kuru sistēmās beidzas šīs plūsmas atbilstoši 3. panta 2. punktam; |
| --- | --- | --- |

8)

8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Pamatnostādnes
  par kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem

1.   Attiecīgā gadījumā
  Komisija var pieņemt

  pamatnostādnes par kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem, kurā saskaņā ar 3. un 4. pantā noteiktajiem principiem paredz:

a)

informāciju par procedūru to pārvades sistēmu operatoru noteikšanai, kuriem jāmaksā kompensācija par pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, tostarp tās sadalīšanu starp to valstu pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmās rodas pārrobežu elektroenerģijas plūsmas, un to sistēmu operatoriem, kuru sistēmās beidzas šīs plūsmas atbilstoši 3. panta 2. punktam;

| b) | informāciju par maksājumu procedūru, kas jāievēro, tostarp pirmā laika posma noteikšanu, par kuru ir jāizmaksā kompensācija, atbilstoši 3. panta 3. punkta otrajai daļai; |
| --- | --- |

b)

informāciju par maksājumu procedūru, kas jāievēro, tostarp pirmā laika posma noteikšanu, par kuru ir jāizmaksā kompensācija, atbilstoši 3. panta 3. punkta otrajai daļai;

| c) | informāciju par metodēm, kuras izmanto, lai noteiktu to pārvadīto pārrobežu elektroenerģijas plūsmu apjomu un veidu, par kurām atbilstoši 3. pantam ir jāizmaksā kompensācija, kā arī, lai apzīmētu šādu elektroenerģijas plūsmu apjomu pēc tā, vai tās rodas un/vai beidzas atsevišķo dalībvalstu pārvades sistēmās atbilstoši 3. panta 5. punktam; |
| --- | --- |

c)

informāciju par metodēm, kuras izmanto, lai noteiktu to pārvadīto pārrobežu elektroenerģijas plūsmu apjomu un veidu, par kurām atbilstoši 3. pantam ir jāizmaksā kompensācija, kā arī, lai apzīmētu šādu elektroenerģijas plūsmu apjomu pēc tā, vai tās rodas un/vai beidzas atsevišķo dalībvalstu pārvades sistēmās atbilstoši 3. panta 5. punktam;

| d) | informāciju par metodi, ko lieto, lai noteiktu izmaksas un ieguvumus, kas rodas pārrobežu elektroenerģijas plūsmu pārvadīšanas rezultātā, atbilstoši 3. panta 6. punktam; |
| --- | --- |

d)

informāciju par metodi, ko lieto, lai noteiktu izmaksas un ieguvumus, kas rodas pārrobežu elektroenerģijas plūsmu pārvadīšanas rezultātā, atbilstoši 3. panta 6. punktam;

| e) | informāciju par kārtību tādu elektroenerģijas plūsmu gadījumā, kas sākas vai beidzas valstīs ārpus Eiropas ekonomikas zonas, saistībā ar kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem; un |
| --- | --- |

e)

informāciju par kārtību tādu elektroenerģijas plūsmu gadījumā, kas sākas vai beidzas valstīs ārpus Eiropas ekonomikas zonas, saistībā ar kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem; un

| f) | to valstu sistēmu dalību, kuras ir savienotas ar līdzstrāvas elektrolīnijām, atbilstoši 3. pantam. |
| --- | --- |

f)

to valstu sistēmu dalību, kuras ir savienotas ar līdzstrāvas elektrolīnijām, atbilstoši 3. pantam.

2.   Pamatnostādnēs
  par kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem
  var noteikt arī turpmākus atbilstošus noteikumus par pamatprincipu pakāpenisku saskaņošanu, lai noteiktu maksas, kas piemērojamas ražotājiem un patērētājiem (slodzei) saskaņā ar valstu tarifu sistēmām, tostarp kompensācijas mehānisma starp pārvades sistēmu operatoriem atspoguļošanu valstu tīklu maksās un atbilstošu un efektīvu novietojumsignālu sniegšanu, atbilstoši 4. pantā noteiktajiem principiem.

Pamatnostādnēs
  par kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem
  paredz noteikumu par atbilstošiem un efektīviem saskaņotiem novietojumsignāliem Kopienas līmenī.

Šāda saskaņošana neliedz dalībvalstīm piemērot mehānismus, lai nodrošinātu, ka tīkla piekļuves maksas, kuras sedz patērētāji (slodze), ir salīdzināmas visā to teritorijā.

3.   Attiecīgā gadījumā
  Komisija var ierosināt papildu norādes
  , kas paredz minimālo saskaņošanas pakāpi šīs regulas mērķa sasniegšanai ▐.

4.   Pamatnostādnes par valstu elektrosistēmu starpsavienojumu pieejamās pārvades jaudas piešķiršanu un pārvaldību ir noteiktas pielikumā.

▐”

| 9) | Direktīvas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  1.
     
  Neierobežojot 2. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka valstu regulatīvajām iestādēm ir kompetence efektīvi nodrošināt šīs regulas ievērošanu, piešķirot tām vai citām iestādēm juridisku kompetenci izdot rīkojumus par ievērošanu un piemērot efektīvas, preventīvas un samērīgas sankcijas. Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 1. janvārim par tiem informē Komisiju un nekavējoties informē Komisiju par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.
  ” |
| --- | --- |

9)

Direktīvas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  1.
     
  Neierobežojot 2. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka valstu regulatīvajām iestādēm ir kompetence efektīvi nodrošināt šīs regulas ievērošanu, piešķirot tām vai citām iestādēm juridisku kompetenci izdot rīkojumus par ievērošanu un piemērot efektīvas, preventīvas un samērīgas sankcijas. Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 1. janvārim par tiem informē Komisiju un nekavējoties informē Komisiju par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.
  ”

| (10) | 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.” |
| --- | --- |

(10)

13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp
  .

1

OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp

(2)  
  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp
  .

2

OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Nostāja.

(4)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

4

(5)  OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp.

5

(6)  OV L ...

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

7

(8)  
  OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp
  .

8

OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp

(9)  OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.

9

(10)  OV L ...”

10

OV L ...

(11)  
  OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp
  .”

11

OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp

(12)  
  OV L ...
  ”

12

OV L ...

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/149

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsEnergoregulatoru sadarbības aģentūra ***I

P6_TA(2008)0296

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (COM(2007)0530 — C6-0318/2007 — 2007/0197(COD))

2009/C 286 E/45

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0530),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0318/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A6-0226/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzsver, ka tad, ja tiek izveidota Energoregulatoru sadarbības aģentūra, jāapsver visas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) noteiktās finansēšanas iespējas; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka tad, ja tiek izveidota Energoregulatoru sadarbības aģentūra, jāapsver visas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) noteiktās finansēšanas iespējas;

| 3. | uzskata, ka aģentūras izveidei jāpiemēro Iestāžu nolīguma 47. punkts, un Parlamentam jāsāk sarunas ar otru budžeta lēmējiestādi, lai savlaicīgi vienotos par aģentūras finansēšanu atbilstīgi attiecīgajiem Iestāžu nolīguma noteikumiem; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka aģentūras izveidei jāpiemēro Iestāžu nolīguma 47. punkts, un Parlamentam jāsāk sarunas ar otru budžeta lēmējiestādi, lai savlaicīgi vienotos par aģentūras finansēšanu atbilstīgi attiecīgajiem Iestāžu nolīguma noteikumiem;

| 4. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu Parlamentam, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu Parlamentam, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/29/EK (OV L 6, 10.1.2008., 7. lpp).

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0197

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” ║ uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi. Lai sasniegtu šo mērķi, galvenais uzdevums ir pilnveidot regulatīvo vidi Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 10. janvāra paziņojumā “Enerģētikas politika Eiropai” ║ uzvērts, cik svarīgi ir pabeigt elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējā tirgus izveidi. Lai sasniegtu šo mērķi, galvenais uzdevums ir pilnveidot regulatīvo vidi Kopienas līmenī.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2003/796/EK (4) tika izveidota neatkarīga padomdevēju grupa elektroenerģijas un gāzes jomā — Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupa (ERGEG) —, kuras mērķis ir sekmēt apspriedes, koordinēšanu un sadarbību starp dalībvalstu pārvaldes iestādēm un starp šīm iestādēm un Komisiju, lai konsolidētu elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējo tirgu. ERGEG veido pārstāvji no valsts regulatīvajām iestādēm, kas izveidotas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvai 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ║ (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvai 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu ║ (6). |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2003/796/EK (4) tika izveidota neatkarīga padomdevēju grupa elektroenerģijas un gāzes jomā — Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupa (ERGEG) —, kuras mērķis ir sekmēt apspriedes, koordinēšanu un sadarbību starp dalībvalstu pārvaldes iestādēm un starp šīm iestādēm un Komisiju, lai konsolidētu elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējo tirgu. ERGEG veido pārstāvji no valsts regulatīvajām iestādēm, kas izveidotas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvai 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu ║ (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvai 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu ║ (6).

| (3) | ERGEG paveiktais darbs ir pozitīvi ietekmējis elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus attīstību. Taču ar nozares atbalstu ERGEG ir ierosinājusi valsts regulatīvo iestāžu brīvprātīgo sadarbību organizēt Kopienas struktūrā ar skaidri noteiktām pilnvarām un tiesībām konkrētos gadījumos pieņemt ║ regulatīvus lēmumus. |
| --- | --- |

(3)

ERGEG paveiktais darbs ir pozitīvi ietekmējis elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus attīstību. Taču ar nozares atbalstu ERGEG ir ierosinājusi valsts regulatīvo iestāžu brīvprātīgo sadarbību organizēt Kopienas struktūrā ar skaidri noteiktām pilnvarām un tiesībām konkrētos gadījumos pieņemt ║ regulatīvus lēmumus.

| (4) | Eiropadome 2007. gada pavasarī aicināja Komisiju ierosināt pasākumus valstu regulatīvo iestāžu neatkarīga sadarbības mehānisma izveidei. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2007. gada pavasarī aicināja Komisiju ierosināt pasākumus valstu regulatīvo iestāžu neatkarīga sadarbības mehānisma izveidei.

| (5) | Dalībvalstīm būtu cieši jāsadarbojas, novēršot šķēršļus elektroenerģijas un gāzes pārrobežu tirdzniecībai, lai sasniegtu ES enerģētikas politikas mērķus. Izveidojot Energoregulatoru sadarbības aģentūru (Aģentūra) šim nolūkam, Eiropas perspektīva būtu jāiekļauj valsts pārvaldes iestāžu darbības praksē un būtu jāpalīdz efektīvāk pildīt Kopienas principus par vienlīdzīgu attieksmi un taisnīgiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi Eiropas elektroenerģijas un gāzes pārvades tīkliem, tā veicinot arī iekšējā enerģijas tirgus pareizu darbību. Turklāt ar Aģentūras palīdzību būtu jāveicina valsts pārvaldes iestāžu sadarbība Kopienas līmenī un kopīga ar Kopienu saistīto pienākumu pildīšana. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm būtu cieši jāsadarbojas, novēršot šķēršļus elektroenerģijas un gāzes pārrobežu tirdzniecībai, lai sasniegtu ES enerģētikas politikas mērķus. Izveidojot Energoregulatoru sadarbības aģentūru (Aģentūra) šim nolūkam, Eiropas perspektīva būtu jāiekļauj valsts pārvaldes iestāžu darbības praksē un būtu jāpalīdz efektīvāk pildīt Kopienas principus par vienlīdzīgu attieksmi un taisnīgiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi Eiropas elektroenerģijas un gāzes pārvades tīkliem, tā veicinot arī iekšējā enerģijas tirgus pareizu darbību. Turklāt ar Aģentūras palīdzību būtu jāveicina valsts pārvaldes iestāžu sadarbība Kopienas līmenī un kopīga ar Kopienu saistīto pienākumu pildīšana.

| (6) | Ietekmes novērtējums, kurā tika izskatīti centralizētai struktūrai vajadzīgie resursi, liecināja, ka neatkarīgai centralizētai struktūrai, salīdzinot ar citiem iespējamiem risinājumiem, ir vairākas priekšrocības ilgtermiņā. ║ |
| --- | --- |

(6)

Ietekmes novērtējums, kurā tika izskatīti centralizētai struktūrai vajadzīgie resursi, liecināja, ka neatkarīgai centralizētai struktūrai, salīdzinot ar citiem iespējamiem risinājumiem, ir vairākas priekšrocības ilgtermiņā. ║

| (7) | Aģentūrai būtu jānodrošina, lai regulatīvās funkcijas, ko valsts līmenī veic valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar Direktīvu 2003/54/EK un Direktīvu 2003/55/EK, tiek atbilstīgi koordinētas un vajadzības gadījumā pabeigtas Kopienas līmenī. Tādēļ jānodrošina Aģentūras
  un tās locekļu
  neatkarība
  attiecībās ar patērētājiem, enerģijas ražotājiem, pārvades un sadales sistēmas operatoriem — gan publiskiem, gan privātiem, kā arī jānodrošina Kopienas tiesību aktiem atbilstīga Aģentūras darbība
  ,
  tehniskais nodrošinājums, spēja pielāgoties izmaiņām tiesību aktos
  , darbības pārredzamība,
  pakļautība demokrātiskai kontrolei
  un efektivitāte. |
| --- | --- |

(7)

Aģentūrai būtu jānodrošina, lai regulatīvās funkcijas, ko valsts līmenī veic valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar Direktīvu 2003/54/EK un Direktīvu 2003/55/EK, tiek atbilstīgi koordinētas un vajadzības gadījumā pabeigtas Kopienas līmenī. Tādēļ jānodrošina Aģentūras
  un tās locekļu
  neatkarība
  attiecībās ar patērētājiem, enerģijas ražotājiem, pārvades un sadales sistēmas operatoriem — gan publiskiem, gan privātiem, kā arī jānodrošina Kopienas tiesību aktiem atbilstīga Aģentūras darbība
  ,
  tehniskais nodrošinājums, spēja pielāgoties izmaiņām tiesību aktos
  , darbības pārredzamība,
  pakļautība demokrātiskai kontrolei
  un efektivitāte.

| (8) | Aģentūrai jāuzrauga pārvades sistēmu operatoru sadarbība elektroenerģijas un gāzes nozarēs, kā arī elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam ║ uzticēto uzdevumu izpilde. Aģentūras iesaistīšanās ir būtiska, jo palīdzēs nodrošināt pārvades sistēmu operatoru sadarbības efektivitāti un pārredzamību iekšējā tirgus labā. |
| --- | --- |

(8)

Aģentūrai jāuzrauga pārvades sistēmu operatoru sadarbība elektroenerģijas un gāzes nozarēs, kā arī elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam ║ uzticēto uzdevumu izpilde. Aģentūras iesaistīšanās ir būtiska, jo palīdzēs nodrošināt pārvades sistēmu operatoru sadarbības efektivitāti un pārredzamību iekšējā tirgus labā.

| (9) | Aģentūrai būtu pastāvīgi jāuzrauga tirgi, lai to darbība netiktu traucēta, un attiecīgos gadījumos jāinformē Eiropas Parlaments, Komisija un valstu regulatīvās iestādes |
| --- | --- |

(9)

Aģentūrai būtu pastāvīgi jāuzrauga tirgi, lai to darbība netiktu traucēta, un attiecīgos gadījumos jāinformē Eiropas Parlaments, Komisija un valstu regulatīvās iestādes

| (10) | Jāizveido
  integrēta
  struktūra, kurā valsts regulatīvās iestādes varētu
  piedalīties un
  sadarboties. Šai struktūrai būtu jāveicina elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus tiesību aktu saskanīga piemērošana visā Kopienā. Situācijās, kas attiecas uz vairāk nekā vienu dalībvalsti, Aģentūrai būtu vajadzīgas pilnvaras pieņemt atsevišķus lēmumus. Šīs pilnvaras būtu vajadzīgas gadījumos, kad tiek lemts par regulējumu infrastruktūrai, kura savieno vismaz divas dalībvalstis, ietverot jaunu elektroenerģijas starpsavienojumu un gāzes infrastruktūras objektu, kas atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī, atbrīvojumus no iekšējā tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(10)

Jāizveido
  integrēta
  struktūra, kurā valsts regulatīvās iestādes varētu
  piedalīties un
  sadarboties. Šai struktūrai būtu jāveicina elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus tiesību aktu saskanīga piemērošana visā Kopienā. Situācijās, kas attiecas uz vairāk nekā vienu dalībvalsti, Aģentūrai būtu vajadzīgas pilnvaras pieņemt atsevišķus lēmumus. Šīs pilnvaras būtu vajadzīgas gadījumos, kad tiek lemts par regulējumu infrastruktūrai, kura savieno vismaz divas dalībvalstis, ietverot jaunu elektroenerģijas starpsavienojumu un gāzes infrastruktūras objektu, kas atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī, atbrīvojumus no iekšējā tirgus noteikumiem.

| (11) | Tā kā Aģentūrai ir pilnīga informācija par valsts regulatīvajām iestādēm
  un citiem informācijas un ekspertīzes avotiem
  , tai būtu jākonsultē Komisija
  , pārējās ES iestādes un vismaz divu dalībvalstu regulatīvās iestādes
  par tirgus regulēšanas jautājumiem. Būtu arī jāparedz, ka Aģentūra informē Komisiju, ja konstatē, ka pārvades sistēmu operatoru sadarbībai nav vajadzīgo rezultātu, vai ja valsts regulatīvā iestāde, kuras lēmums neatbilst pamatnostādnēm, atsakās izpildīt Aģentūras
  atzinumus, ieteikumus un lēmumus
  . |
| --- | --- |

(11)

Tā kā Aģentūrai ir pilnīga informācija par valsts regulatīvajām iestādēm
  un citiem informācijas un ekspertīzes avotiem
  , tai būtu jākonsultē Komisija
  , pārējās ES iestādes un vismaz divu dalībvalstu regulatīvās iestādes
  par tirgus regulēšanas jautājumiem. Būtu arī jāparedz, ka Aģentūra informē Komisiju, ja konstatē, ka pārvades sistēmu operatoru sadarbībai nav vajadzīgo rezultātu, vai ja valsts regulatīvā iestāde, kuras lēmums neatbilst pamatnostādnēm, atsakās izpildīt Aģentūras
  atzinumus, ieteikumus un lēmumus
  .

| (12) | Būtu jāparedz iespēja Aģentūrai izdot
  saistošas
  pamatnostādnes, palīdzot pārvaldes iestādēm un tirgus dalībniekiem popularizēt labāko praksi. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāparedz iespēja Aģentūrai izdot
  saistošas
  pamatnostādnes, palīdzot pārvaldes iestādēm un tirgus dalībniekiem popularizēt labāko praksi.

| (13) | Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāapspriežas ar ieinteresētajām personām un jādod tām pienācīga iespēja sniegt komentārus par ierosinātajiem pasākumiem, piemēram, tīkla kodeksu un noteikumu projektiem. |
| --- | --- |

(13)

Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāapspriežas ar ieinteresētajām personām un jādod tām pienācīga iespēja sniegt komentārus par ierosinātajiem pasākumiem, piemēram, tīkla kodeksu un noteikumu projektiem.

| (14) | Aģentūras struktūra būtu jāpielāgo enerģijas tirgus regulēšanas īpašajām vajadzībām. Jo īpaši jāņem vērā valsts pārvaldes iestāžu īpašās funkcijas
  un jāgarantē šo iestāžu neatkarība
  . |
| --- | --- |

(14)

Aģentūras struktūra būtu jāpielāgo enerģijas tirgus regulēšanas īpašajām vajadzībām. Jo īpaši jāņem vērā valsts pārvaldes iestāžu īpašās funkcijas
  un jāgarantē šo iestāžu neatkarība
  .

| (15) | Administratīvajai valdei jāpiešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai noteiktu budžetu, pārbaudītu tā izlietojumu, sagatavotu iekšējos noteikumus, pieņemtu finanšu noteikumus un ieceltu direktoru. |
| --- | --- |

(15)

Administratīvajai valdei jāpiešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai noteiktu budžetu, pārbaudītu tā izlietojumu, sagatavotu iekšējos noteikumus, pieņemtu finanšu noteikumus un ieceltu direktoru.

| (16) | Aģentūrai būtu jāpiešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai efektīvi
  , pārredzami, pamatoti
  un galvenokārt neatkarīgi veiktu regulatīvās funkcijas. Regulatīvo iestāžu neatkarība
  attiecībās ar enerģijas ražotājiem un pārvades un sadales sistēmas operatoriem
  ir labas pārvaldības pamatprincips
  un
  tirgus stabilitātes priekšnoteikums. Tādēļ, tāpat kā
  Kopienas
  un valsts pārvaldes iestādēm, regulatoru valdei
  un tās locekļiem

  būtu jādarbojas neatkarīgi no tirgus interesēm
  , jāizvairās no interešu konfliktiem
  , un tā nedrīkst prasīt vai pieņemt norādījumus
  vai ieteikumus
  no valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām.
  Turklāt regulatoru valdei būtu jāpilda Kopienas tiesību aktu prasības enerģētikas, vides, iekšējā enerģijas tirgus un konkurences jomās un būtu jāziņo Kopienas iestādēm par saviem lēmumiem un priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Aģentūrai būtu jāpiešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai efektīvi
  , pārredzami, pamatoti
  un galvenokārt neatkarīgi veiktu regulatīvās funkcijas. Regulatīvo iestāžu neatkarība
  attiecībās ar enerģijas ražotājiem un pārvades un sadales sistēmas operatoriem
  ir labas pārvaldības pamatprincips
  un
  tirgus stabilitātes priekšnoteikums. Tādēļ, tāpat kā
  Kopienas
  un valsts pārvaldes iestādēm, regulatoru valdei
  un tās locekļiem

  būtu jādarbojas neatkarīgi no tirgus interesēm
  , jāizvairās no interešu konfliktiem
  , un tā nedrīkst prasīt vai pieņemt norādījumus
  vai ieteikumus
  no valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām.
  Turklāt regulatoru valdei būtu jāpilda Kopienas tiesību aktu prasības enerģētikas, vides, iekšējā enerģijas tirgus un konkurences jomās un būtu jāziņo Kopienas iestādēm par saviem lēmumiem un priekšlikumiem.

| (17) | Saistībā ar Aģentūras lēmumu pieņemšanas pilnvarām ieinteresētajām personām procesuālās vienkāršības labad
  vispirms

  būtu jābūt nodrošinātām pārsūdzības iespējām apelācijas valdē, kam būtu jābūt Aģentūras sastāvā, bet neatkarīgai no Aģentūras administratīvās un regulatīvās struktūras.
  Apelācijas valdes lēmumu būtu jāvar pārsūdzēt Tiesā. |
| --- | --- |

(17)

Saistībā ar Aģentūras lēmumu pieņemšanas pilnvarām ieinteresētajām personām procesuālās vienkāršības labad
  vispirms

  būtu jābūt nodrošinātām pārsūdzības iespējām apelācijas valdē, kam būtu jābūt Aģentūras sastāvā, bet neatkarīgai no Aģentūras administratīvās un regulatīvās struktūras.
  Apelācijas valdes lēmumu būtu jāvar pārsūdzēt Tiesā.

| (18) | Aģentūras finansējumu galvenokārt vajadzētu veidot Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, pakalpojuma maksām un iemaksām. Jo īpaši Aģentūras rīcībā arī turpmāk būtu jābūt resursiem, ko kopējos līdzekļos sadarbībai Eiropas mērogā iegulda regulatīvās iestādes. Attiecībā uz visām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, būtu jāpiemēro Kopienas budžeta procedūra. Turklāt Revīzijas palātai būtu jāveic grāmatvedības revīzija saskaņā ar 91. pantu Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7). |
| --- | --- |

(18)

Aģentūras finansējumu galvenokārt vajadzētu veidot Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, pakalpojuma maksām un iemaksām. Jo īpaši Aģentūras rīcībā arī turpmāk būtu jābūt resursiem, ko kopējos līdzekļos sadarbībai Eiropas mērogā iegulda regulatīvās iestādes. Attiecībā uz visām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, būtu jāpiemēro Kopienas budžeta procedūra. Turklāt Revīzijas palātai būtu jāveic grāmatvedības revīzija saskaņā ar 91. pantu Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7).

| (19) | Pēc Aģentūras darbības uzsākšanas budžeta lēmējinstitūcijai pastāvīgi būtu jāpārbauda tās budžets, pamatojoties uz Aģentūras faktisko darba apjomu un izpildi. Veicot šo pārbaudi, būtu jānosaka, vai Aģentūras rīcībā ir pietiekami cilvēkresursi un finanšu resursi. Budžeta lēmējinstitūcijai būtu jānodrošina, ka tiek ievēroti visaugstākie lietderības standarti. |
| --- | --- |

(19)

Pēc Aģentūras darbības uzsākšanas budžeta lēmējinstitūcijai pastāvīgi būtu jāpārbauda tās budžets, pamatojoties uz Aģentūras faktisko darba apjomu un izpildi. Veicot šo pārbaudi, būtu jānosaka, vai Aģentūras rīcībā ir pietiekami cilvēkresursi un finanšu resursi. Budžeta lēmējinstitūcijai būtu jānodrošina, ka tiek ievēroti visaugstākie lietderības standarti.

| (20) | Aģentūrai vajadzīgi profesionāli darbinieki. Jo īpaši noderīgas Aģentūrai būtu Komisijas, dalībvalstu un valsts pārvaldes iestāžu norīkotu darbinieku zināšanas un pieredze. Uz Aģentūras personālu jāattiecina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus minēto noteikumu un nodarbināšanas kārtības piemērošanai ir kopīgi pieņēmušas ║ Kopienu iestādes. Administratīvajai valde, vienojoties ar Komisiju, jāpieņem attiecīgie īstenošanas pasākumi. |
| --- | --- |

(20)

Aģentūrai vajadzīgi profesionāli darbinieki. Jo īpaši noderīgas Aģentūrai būtu Komisijas, dalībvalstu un valsts pārvaldes iestāžu norīkotu darbinieku zināšanas un pieredze. Uz Aģentūras personālu jāattiecina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus minēto noteikumu un nodarbināšanas kārtības piemērošanai ir kopīgi pieņēmušas ║ Kopienu iestādes. Administratīvajai valde, vienojoties ar Komisiju, jāpieņem attiecīgie īstenošanas pasākumi.

| (21) | Aģentūrai jāpiemēro vispārējie noteikumi par sabiedrības piekļuvi Kopienas iestāžu dokumentiem. Administratīvajai valdei jānosaka praktiski pasākumi komerciāli svarīgas informācijas un personas datu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(21)

Aģentūrai jāpiemēro vispārējie noteikumi par sabiedrības piekļuvi Kopienas iestāžu dokumentiem. Administratīvajai valdei jānosaka praktiski pasākumi komerciāli svarīgas informācijas un personas datu aizsardzībai.

| (22) | Saskaņā ar Kopienas noslēgtiem attiecīgiem nolīgumiem Aģentūras darbā jāļauj piedalīties trešām valstīm. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Kopienas noslēgtiem attiecīgiem nolīgumiem Aģentūras darbā jāļauj piedalīties trešām valstīm.

| (23) | Ne vēlāk kā trīs gadus pēc pirmā Aģentūras direktora stāšanās amatā, un turpmāk reizi trīs gados Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējumu ziņojums par konkrētiem Aģentūras uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem, tam pievienojot atbilstīgus priekšlikumus. |
| --- | --- |

(23)

Ne vēlāk kā trīs gadus pēc pirmā Aģentūras direktora stāšanās amatā, un turpmāk reizi trīs gados Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējumu ziņojums par konkrētiem Aģentūras uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem, tam pievienojot atbilstīgus priekšlikumus.

| (24) | Tā kā dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt šīs Regulas mērķus, proti, valsts regulatīvo iestāžu

  līdzdalību un
  sadarbību Kopienas līmenī, un rīcības iedarbības mēroga dēļ labāk tos var risināt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar šajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula nosaka vienīgi to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(24)

Tā kā dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt šīs Regulas mērķus, proti, valsts regulatīvo iestāžu

  līdzdalību un
  sadarbību Kopienas līmenī, un rīcības iedarbības mēroga dēļ labāk tos var risināt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar šajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula nosaka vienīgi to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai,

| (25) | Aģentūrai būtu jābūt pilnībā atbildīgai Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

(25)

Aģentūrai būtu jābūt pilnībā atbildīgai Eiropas Parlamentam,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

Ar šo Regulu izveido Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūru
  (turpmāk — “Aģentūra”), kuras uzdevums ir Kopienas līmenī papildināt regulatīvās funkcijas, ko valsts līmenī veic Direktīvas 2003/54/EK 22.a pantā un Direktīvas 2003/55/EK 24.a pantā minētās regulatīvās iestādes, un vajadzības gadījumā koordinēt minēto iestāžu darbu.

2. pants

Juridiskais statuss un atrašanās vieta

1.   Aģentūra ir Kopienas struktūra ar juridiskas personas statusu.

2.   Dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesību un rīcības spēja, ko saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var iegādāties vai pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos.

3.   Aģentūru pārstāv tās direktors.

4.   Aģentūras galvenā mītne atrodas
  Briselē
  . Līdz savu telpu sagatavošanai Aģentūra izmantos Komisijas telpas.

3. pants

Sastāvs

Aģentūrā ir

| a) | administratīvā valde, kas veic 14. pantā noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

a)

administratīvā valde, kas veic 14. pantā noteiktos pienākumus;

| b) | regulatoru valde, kas veic 17. pantā noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

b)

regulatoru valde, kas veic 17. pantā noteiktos pienākumus;

| c) | direktors, kas veic 19. pantā noteiktos pienākumus; |
| --- | --- |

c)

direktors, kas veic 19. pantā noteiktos pienākumus;

| d) | apelācijas valde, kas veic 21. pantā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

d)

apelācijas valde, kas veic 21. pantā noteiktos pienākumus.

4. pants

Aģentūras
  uzdevumi

Aģentūra
  , pildot 1. pantā noteikto mērķi,

| a) | izdod
  atzinumus
  , ieteikumus un pieņem lēmumus
  , kas adresēti pārvades sistēmu operatoriem
  , par jebkuru tehnisku jautājumu, kurš attiecas uz iekšējā enerģijas tirgus nevainojamu darbību
  ; |
| --- | --- |

a)

izdod
  atzinumus
  , ieteikumus un pieņem lēmumus
  , kas adresēti pārvades sistēmu operatoriem
  , par jebkuru tehnisku jautājumu, kurš attiecas uz iekšējā enerģijas tirgus nevainojamu darbību
  ;

| b) | izdod
  atzinumus, kas adresēti regulatīvajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

izdod
  atzinumus, kas adresēti regulatīvajām iestādēm;

| c) | izdod atzinumus un ieteikumus, kas adresēti Eiropas Parlamentam, Padomei vai Komisijai; |
| --- | --- |

c)

izdod atzinumus un ieteikumus, kas adresēti Eiropas Parlamentam, Padomei vai Komisijai;

| d) | pieņem lēmumus konkrētos gadījumos, kā minēts 6.—12. pantā; |
| --- | --- |

d)

pieņem lēmumus konkrētos gadījumos, kā minēts 6.—12. pantā;

| e) | nodrošina pamatu, kādā valsts regulatīvās iestādes piedalās un sadarbojas; |
| --- | --- |

e)

nodrošina pamatu, kādā valsts regulatīvās iestādes piedalās un sadarbojas;

| f) | uzrauga, kā savus uzdevumus veic elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkli; |
| --- | --- |

f)

uzrauga, kā savus uzdevumus veic elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkli;

| g) | izstrādā ekonomiskus un tehniskus noteikumus, lai elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkli varētu sagatavot kodeksus un noteikumus, un apstiprina šos kodeksus un noteikumus, lai garantētu iekšējā enerģijas tirgus efektīvu un drošu darbību; |
| --- | --- |

g)

izstrādā ekonomiskus un tehniskus noteikumus, lai elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkli varētu sagatavot kodeksus un noteikumus, un apstiprina šos kodeksus un noteikumus, lai garantētu iekšējā enerģijas tirgus efektīvu un drošu darbību;

| h) | nosaka starp pārvades sistēmas operatoriem piemērojamo kompensācijas mehānismu metodes un tarifus, pamatojoties uz šo operatoru faktisko izmaksu novērtējumu; |
| --- | --- |

h)

nosaka starp pārvades sistēmas operatoriem piemērojamo kompensācijas mehānismu metodes un tarifus, pamatojoties uz šo operatoru faktisko izmaksu novērtējumu;

| i) | nodrošina attiecīgo valsts regulatīvo iestāžu koordinēšanu, tām darbojoties reģionālajos elektroenerģijas un gāzes tirgos; |
| --- | --- |

i)

nodrošina attiecīgo valsts regulatīvo iestāžu koordinēšanu, tām darbojoties reģionālajos elektroenerģijas un gāzes tirgos;

| j) | kopā ar Komisiju veicina enerģijas tirgu savstarpēju sadarbību reģionu līmenī un nodrošina reģionālo enerģijas tirgu integrāciju enerģijas iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

j)

kopā ar Komisiju veicina enerģijas tirgu savstarpēju sadarbību reģionu līmenī un nodrošina reģionālo enerģijas tirgu integrāciju enerģijas iekšējā tirgū;

| k) | rīko ES mēroga sabiedrisko
  apspriešanu par e) līdz h) apakšpunktā minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

k)

rīko ES mēroga sabiedrisko
  apspriešanu par e) līdz h) apakšpunktā minētajiem jautājumiem.

5. pants

Vispārējie uzdevumi

Aģentūra pēc
  Eiropas Parlamenta, Padomes vai
  Komisijas pieprasījuma vai savas iniciatīvas var sniegt

  Eiropas Parlamentam, Padomei un
  Komisijai atzinumu
  vai ieteikumu
  par visiem jautājumiem, kas saistīti ar tās izveides mērķiem.

6. pants

Uzdevumi, kas saistīti ar pārvades sistēmu operatoru sadarbību

1.   Aģentūra sniedz Komisijai atzinumu par elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla statūtu projektu, locekļu sarakstu un reglamenta projektu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1228/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā
   (8) 2.b panta 2. punktā un ║ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1775/2005 (2005. gada 28. septembris) par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem
   (9) 2.b panta 2. punktā.

2.   Aģentūra uzrauga, kā savus uzdevumus veic elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.d pantā, un ║ Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.d pantā.

3.   Aģentūra
  apstiprina
  Regulas (EK) Nr. 1228/2003
  2.c pantā un
  Regulas (EK) Nr. 1775/2005
  2.c pantā minēto elektroenerģijas
  un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas
  tīklu 10 gadu investīciju plānu, tādējādi nodrošinot nediskriminējošu attieksmi, efektīvu konkurenci, kā arī efektīvu un drošu iekšējā enerģijas tirgus darbību
  .

4.
     
  Investīciju plānos 10 gadiem iekļauj noteikumus par pāreju uz viedajiem mēraparātiem un tīkliem 10 gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Aģentūra un valsts regulatīvās iestādes uzrauga, kā pārvades sistēmas operatori īsteno pāreju uz viedajiem mēraparātiem un tīkliem. Šim nolūkam Aģentūra un valsts regulatīvās iestādes izstrādā palielinājuma grafiku, tajā norādot galīgo izpildes termiņu.

Aģentūra nodrošina, ka ieviešamās informācijas un saziņas sistēmas, tostarp viedie mēraparāti un tīkli, veicina iekšējā elektroenerģijas tirgus attīstību un neievieš jaunus tehniskus šķēršļus.

5.
     
  Aģentūra sagatavo un pieņem pamatnostādnes, ar ko nosaka pamata, skaidrus un objektīvus principus tīklu noteikumu saskaņošanai pēc tam, kad būs īstenots Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.ea pantā un Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.e pantā minētais process. Aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.f pantā un Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.f pantā noteikto procedūru pieņem elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīklu sagatavotos tīkla kodeksu projektus un uzrauga to īstenošanu. Aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.f panta 7. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.f panta 7. punktu var sniegt ieteikumu Komisijai.

6.
     
  Aģentūra koordinē pārvades sistēmas ES operatoru un trešo valstu operatoru saziņu.

7.   Aģentūra sniedz pienācīgi pamatotu atzinumu
  Eiropas Parlamentam, Padomei un
  Komisijai, ja uzskata, ka ikgadējās darba programmas projekts vai 10 gadu investīciju plāna projekts, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.d panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.d panta 2. punktu, nenodrošina diskriminācijas novēršanu, konkurenci vai efektīvu tirgus darbību
  vai neatbilst Kopienas tiesību aktos noteiktajai enerģētikas politikai
  .

8.   
  Ja Komisija ir deleģējusi attiecīgas pilnvaras un saskaņā ar
  Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.f panta 2.
  punktu
  un Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.f panta 2.
  punktu, Aģentūra var pieņemt lēmumus par izpildi un ierosināt, lai Komisija uzliek sodu,
  ja uzskata, ka tehniskā kodeksa
  projekts
  nav pieņemts pamatotā termiņā vai ka pārvades sistēmu operatori nav īstenojuši kādu no tehniskajiem kodeksiem.

9.   Aģentūra uzrauga pārvades sistēmu operatoru reģionālo sadarbību, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1228/2003 2.i pantā un Regulas (EK) Nr. 1775/2005 2.i pantā.

10.
     
  Aģentūra uzrauga atļauju piešķiršanu jaunu pārrobežu infrastruktūru būvniecībai un nodrošina šo atļauju ātrāku piešķiršanu ciešākas reģionālās sadarbības nolūkā.

11.
     
  Aģentūra uzrauga pārvades sistēmas operatoru veiktos pārrobežu jaudas aprēķinus un tīklu starpsavienojuma jaudas faktisko (kopējo) izmantojumu, un to, kā tiek risinātas ar negodīgu, diskriminējošu vai neefektīvu pārrobežu piekļuvi saistītās problēmas.

12.
     
  Aģentūra var piemērot iedarbīgas sankcijas, ja netiek novērsti šķēršļi pārrobežu tirdzniecībai.

13.
     
  Aģentūra var pieņemt saistošus lēmumus visos jautājumos, kuri skar piekļuvi saistītajām pārvades sistēmām un to izmantošanu vairāk nekā vienā dalībvalstī, ja attiecīgās valstu regulatīvās iestādes nav panākušas kopīgu vienošanos.

7. pants

Uzdevumi, kas saistīti ar valsts regulatīvajām iestādēm

1.   Aģentūra pieņem atsevišķus lēmumus par tehniskiem jautājumiem gadījumos, kad šādi lēmumi ir paredzēti pamatnostādnēs atbilstoši Direktīvai 2003/54/EK, Direktīvai 2003/55/EK, Regulai (EK) Nr. 1228/2003 vai Regulai (EK) Nr. 1775/2005.

2.   Saskaņā ar darba programmu vai pēc Komisijas pieprasījuma Aģentūra var pieņemt nesaistošas pamatnostādnes, lai palīdzētu pārvaldes iestādēm un tirgus dalībniekiem savstarpēji uzzināt par labāko praksi.

3.   Aģentūra
  nodrošina
  sadarbību starp valsts regulatīvajām iestādēm
  Kopienas un
  reģionālā līmenī. Ja Aģentūra uzskata, ka jāpieņem saistoši noteikumi par minēto sadarbību, tā sagatavo Komisijai attiecīgus ieteikumus.

4.   Pēc regulatīvās iestādes pieprasījuma Aģentūra var sniegt atzinumu par to, vai regulatīvās iestādes pieņemtais lēmums atbilst pamatnostādnēm, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvu 2003/54/EK, Direktīvu 2003/55/EK, Regulu (EK) Nr. 1228/2003 vai Regulu (EK) Nr. 1775/2005
  , un citiem Kopienas tiesību aktiem, ar ko nosaka ES enerģētikas politiku
  .

5.   Ja valsts regulatīvā iestāde neizpilda Aģentūras atzinumu, kas minēts 4. punktā, četru mēnešu laikā no tā saņemšanas dienas, Aģentūra attiecīgi konsultē Komisiju
  un attiecīgās dalībvalsts valdību
  .

6.   Ja valsts regulatīvajai iestādei kādā konkrētā gadījumā rodas jautājumi par pamatnostādņu piemērošanu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvu 2003/54/EK, Direktīvu 2003/55/EK, Regulu (EK) Nr. 1228/2003 vai Regulu (EK) Nr. 1775/2005, tā var lūgt Aģentūrai sniegt atzinumu. Aģentūra sniedz atzinumu
  divu
  mēnešu laikā pēc šī lūguma izteikšanas.

7.   Aģentūra lemj par regulējumu infrastruktūrai, kas savieno vismaz divas dalībvalstis, atbilstoši Direktīvas 2003/54/EK 22.d panta 3. punktam un 2003/55/EK 24.d panta 3. punktam.

8
  .   
  Aģentūra uzrauga elektroenerģijas un gāzes tirgu attīstību, jo īpaši atjaunīgajiem enerģijas avotiem nodrošinātu pieeju tīklam, veicot to valsts tiesību normu pozitīvu salīdzinošo novērtēšanu, kas reglamentē šādu pieeju, kā arī veicinot šādu pieeju citās dalībvalstīs.

8. pants

Citi uzdevumi

1.   Aģentūra var piešķirt atbrīvojumus, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1228/2003 7. panta. 4. punkta a) apakšpunktā. Aģentūra var piešķirt arī atbrīvojumus, kas paredzēti Direktīvas 2003/55/EK 22. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ja attiecīgā infrastruktūra atrodas vairāk nekā vienas dalībvalsts teritorijā.

Gadījumā, ja Aģentūra lēmumu par lūgumu piešķirt šai punktā minēto atbrīvojumu nav pieņēmusi triju mēnešu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas, tās vietā šādu lēmumu pieņem Komisija
  .

2.   Aģentūra izvirza neatkarīgā sistēmas operatora kandidatūru atbilstoši Direktīvas 2003/54/EK 10. panta 4. punktam un Direktīvas 2003/55/EK 9. panta 4. punktam.

3
  .   
  Aģentūra veicina pasākumus, kas paredzēti, lai praksē ieviestu Eiropas enerģētikas tīklu pamatnostādnes, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Lēmumā Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem

   (10).

Aģentūra īpaši ņem vērā šīs pamatnostādnes, apstiprinot 6. panta 3. punktā minētos 10 gadu investīciju plānus.

4
  .   
  Aģentūra pēc Komisijas pieprasījuma veic īpašus papildu uzdevumus, kas saistīti ar tās darbības mērķi.

9. pants

Enerģijas uzkrāšana un vadība krīzes situācijās

1
  .   
  Publicējot savu gada ziņojumu, Aģentūra nosaka Eiropas Savienībai piemērojamas uzkrāšanas prasības gan cikliskuma, gan drošības ziņā un formulē pamatnostādnes ieguldījumiem ražošanas un pārvades sistēmu infrastruktūrā.

2
  .   
  Aģentūra Kopienas līmenī koordinē valstu enerģētikas krīžu vadības mehānismus.

3
  .   
  Aģentūra koordinē ES operatoru un trešo valstu operatoru saziņu.

10. pants

Apspriešanās un pārredzamība

1
  .   
  Aģentūra pirms jebkuru pasākumu pieņemšanas oficiāli, atklāti un pārredzami apspriežas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un tiešajiem lietotājiem, jo īpaši par tās uzdevumiem saistībā ar pārvades sistēmas operatoru sadarbību
  .

Attiecīgā gadījumā Aģentūra nodrošina ieinteresētajām personām pienācīgu iespēju paust savu viedokli par ierosināto pasākumu un publicē apspriežu procedūras rezultātus.

2
  .   
  Aģentūra darbojas, nodrošinot augstu pārredzamības līmeni.

3
  .   
  Aģentūra nodrošina, lai sabiedrība un visas ieinteresētās personas saņemtu objektīvu, ticamu un viegli pieejamu informāciju, īpaši par Aģentūras darba rezultātiem, ja šāda informācija ir nepieciešama.

4
  .   
  Aģentūra savā reglamentā nosaka praktiskus pasākumus, lai īstenotu pārredzamības prasības, kas minētas 2. un 3. punktā.

5
  .   
  Aģentūra savā tīmekļa vietnē obligāti publicē administratīvās valdes, regulatoru valdes un apelācijas valdes sanāksmju darba kārtību, pamatdokumentus un šo sanāksmju protokolus.

11. pants

Enerģētikas nozares uzraudzība un ziņojumu sagatavošana

1
  .   
  Aģentūra uzrauga elektroenerģijas un gāzes tirgu attīstību, īpaši elektrības un gāzes mazumtirdzniecības cenas, kā arī to, vai tiek ievērotas Direktīvā 2003/55/EK un Direktīvā 2003/54/EK noteiktās patērētāju tiesības.

2
  .   
  Aģentūra publicē gada ziņojumu par elektroenerģijas un gāzes tirgu attīstību, tostarp patērētāju tiesību jautājumiem, un šajā ziņojumā norāda visus vēl nenovērstos šķēršļus galīgai iekšējā enerģijas tirgus izveidei.

3
  .   
  Publicējot gada ziņojumu, Aģentūra var sniegt Eiropas Parlamentam un Komisijai atzinumu par pasākumiem, ko varētu veikt, lai novērstu 2. punktā minētos šķēršļus.

12. pants

Uzraudzība, izpilde un sankcijas

1
  .   
  Aģentūra, apspriežoties ar Komisiju, var piemērot finansiālus sodus pārvades sistēmu operatoriem, kuri nepilda tiem 7. pantā noteiktās saistības vai nesniedz informāciju, ko Aģentūra pieprasa savu uzdevumu veikšanai. Šiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un atturošiem
  .

2
  .   
  Valsts regulatīvajām iestādēm sadarbībā ar Aģentūru ir pienākums pārbaudīt, vai pārvades sistēmas operatori pilda saistības, kuras tiem jāuzņemas atbilstīgi šīs regulas noteikumiem.

3
  .   
  Ja saskaņā ar šo pantu piemēro sodu, atbildīgā pārvaldes iestāde publicē attiecīgo pārvades sistēmas operatoru vārdus/nosaukumus un piemērotā finansiālā soda apmēru un pamatojumu.

13. pants

Administratīvā valde

1.   Administratīvā valde sastāv no
  sešiem
  locekļiem.
  Divus
  ieceļ Komisija
  , divus
  — Padome
  , un divus — Eiropas Parlaments. Administratīvās valdes loceklis nedrīkst būt arī Eiropas Parlamenta deputāts.
  Pilnvaru termiņš ir pieci gadi, un to var vienreiz atjaunot.

2.   Administratīvā valde no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāju un viņa vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski aizvieto priekšsēdētāju, ja priekšsēdētājs kādu iemeslu dēļ nevar veikt savas funkcijas. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir divi ar pusi gadi; šo termiņu var atjaunot. Tomēr priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš vienmēr tiek pārtraukts brīdī, kad tie vairs nav administratīvās valdes locekļi.

3.   Administratīvās valdes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs.
  Regulatoru valdes priekšsēdētājs (-a) vai viņa (-as) izvirzīts šīs valdes loceklis un
  Aģentūras direktors piedalās apspriedēs
  , bet bez balsstiesībām
  . Administratīvā valde uz regulārajām apspriedēm sanāk vismaz divreiz gadā. Tā sanāk arī pēc priekšsēdētāja iniciatīvas, Komisijas pieprasījuma vai vismaz trešās daļas locekļu pieprasījuma. Administratīvā valde var uzaicināt sanāksmēs kā novērotāju piedalīties jebkuru personu, kuras atzinums var būt svarīgs. Administratīvās valdes locekļiem, ievērojot reglamentu, var palīdzēt padomdevēji vai eksperti. Aģentūra administratīvajai valdei sniedz sekretariāta pakalpojumus.

4.   Administratīvā valde lēmumus pieņem ar vairākumu, ko veido divas trešdaļas klātesošo
  , ja vien šajā regulā vai Aģentūras statūtos nav paredzēts citādi
  .

5.   Katram loceklim ir viena balss. Sīkāku balsojuma kārtību nosaka reglamentā, tostarp precizē apstākļus, kādos viens loceklis var darboties cita locekļa vārdā, un attiecīgā gadījumā noteikumus par kvorumu.

6
  .   
  Administratīvās valdes locekļi apņemas rīkoties neatkarīgi sabiedrības interesēs. Šajā nolūkā minētās valdes locekļi katru gadu rakstveidā sagatavo saistību deklarāciju un interešu deklarāciju, norādot, ka viņiem nav interešu, kas varētu būt pretrunā viņu neatkarīgai darbībai, vai arī norādot tiešas vai netiešas intereses, kas varētu būt pretrunā viņu neatkarīgai darbībai. Šīs deklarācijas ir publiski pieejamas.

7
  .   
  Administratīvā valde savus pienākumus veic neatkarīgi, objektīvi un sabiedrības interesēs, nelūdzot un nepieņemot valsts vai reģionālo pārvaldes iestāžu norādījumus.

8
  .   
  Administratīvās valdes loceklis nedrīkst būt arī regulatoru valdes loceklis.

9
  .   
  Administratīvo valdi var atlaist ar Eiropas Parlamenta lēmumu, pamatojoties uz Komisijas ierosinājumu. Šo lēmumu Eiropas Parlaments pieņem ar absolūtu balsu vairākumu.

14. pants

Administratīvās valdes uzdevumi

1.   Administratīvā valde
  , saņemot regulatoru valdes piekrišanu, un Eiropas Parlamentam balsojot par šāda lēmuma apstiprināšanu,
  ieceļ direktoru saskaņā ar 18. panta 2. punktu.

2.   Administratīvā valde ieceļ apelācijas valdes locekļus saskaņā ar 15. panta 1. punktu.

3.   Administratīvā valde katru gadu līdz 30. septembrim pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Komisiju un pēc regulatoru valdes apstiprinājuma saskaņā ar 17. panta 3. punktu pieņem Aģentūras nākamā gada darba programmu un nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Darba programmas pieņemšana neietekmē gadskārtējo budžeta procedūru
  , un šo darba programmu publicē
  .

4.   Administratīvā valde izmanto budžeta pilnvaras saskaņā ar 23. līdz 26. pantu.

5.   Administratīvā valde pēc vienošanās ar Komisiju lemj par to, vai pieņemt novēlējumus, dāvinājumus vai neatmaksājamus piešķīrumus no citiem Kopienas avotiem.

6.   Administratīvajai valdei
  , apspriežoties ar regulatoru valdi,
  ir disciplināras pilnvaras attiecībā uz direktoru.

7
  .   
  Eiropas Parlaments var uzaicināt jebkuru administratīvās valdes locekli (vai vairākus locekļus) teikt uzrunu kompetentajā komitejā un atbildēt uz šīs komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem.

8.   Administratīvā valde vajadzības gadījumā izstrādā Aģentūras personāla politiku saskaņā ar 30. panta 2. punktu.

9.   Administratīvā valde pieņem īpašus noteikumus par tiesībām piekļūt Aģentūras dokumentiem saskaņā ar 32. pantu.

10.   Administratīvā valde pieņem 19. panta 9. punktā minēto gada pārskatu par Aģentūras darbību un
  11. panta 2. punktā minēto gada ziņojumu par elektroenerģijas un gāzes tirgu attīstību. Aģentūra

  ne vēlāk kā

  15. aprīlī attiecīgo gada ziņojumu
  nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
  , Reģionu komitejai
  un Revīzijas palātai. Pārskatā par Aģentūras darbību ietver atsevišķu sadaļu, ko apstiprina regulatoru valde, par Aģentūras regulatīvajām darbībām attiecīgajā gadā.
  Sešas iepriekšminētās Kopienas iestādes apstiprina (vai neapstiprina) to, ka Aģentūra ir īstenojusi ES politiku enerģētikas, iekšējā enerģijas tirgus un konkurences jomā.

11.   Administratīvā valde pieņem savu reglamentu.

15. pants

Administratīvās valdes ziņojumi

Eiropas Parlaments un Padome var pieprasīt, lai administratīvā valde iesniedz ziņojumu par savu pienākumu izpildi.

16. pants

Regulatoru valde

1.   Regulatoru valdi veido viens pārstāvis no katras dalībvalsts
  , kurš ir valsts regulatīvās iestādes vadītājs vai viņa pārstāvis atbilstīgi
  Direktīvas 2003/54/EK 22.a
  pantam
  un Direktīvas 2003/55/EK 24.a
  pantam
  , un viens Komisijas pārstāvis bez balsstiesībām.
  Tikai viens attiecīgās dalībvalsts regulatīvās iestādes pārstāvis var būt Regulatoru valdes loceklis.
  Katras dalībvalsts valsts regulatīvās iestādes
  pienākums ir iecelt
  vienu pārstāvja vietnieku
  no valsts regulatīvās iestādes nodarbinātā personāla
  .

2.   Regulatoru valde no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāju un viņa vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks aizvieto priekšsēdētāju, ja priekšsēdētājs kādu iemeslu dēļ nevar veikt savas funkcijas. Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir divi ar pusi gadi; šo termiņu var atjaunot. Tomēr priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš vienmēr tiek pārtraukts brīdī, kad tie vairs nav regulatoru valdes locekļi.

3.   Regulatoru valde lēmumus pieņem ar
  divu trešdaļu klātesošo
  locekļu balsu vairākumu. Katram loceklim vai vietniekam ir viena balss.

4.   Regulatoru valde pieņem savu reglamentu.
  Reglamentā nosaka sīkāku balsošanas kārtību, jo īpaši deleģēto balsošanu, kā arī, attiecīgā gadījumā — noteikumus par kvorumu. Reglamentā var noteikt īpašas darba metodes, lai izskatītu jautājumus, kas rodas saistībā ar reģionālās sadarbības iniciatīvām.

5.   Veicot šajā regulā paredzētos uzdevumus, regulatoru valde darbojas neatkarīgi un neprasa un nepieņem norādījumus no dalībvalsts valdības vai citām publiskām vai privātām struktūrām.

6.   Aģentūra regulatoru valdei sniedz sekretariāta pakalpojumus.

7
  .   
  Eiropas Parlaments un Padome var pieprasīt, lai regulatoru valdes priekšsēdētājs (-a) iesniegtu ziņojumu par savu pienākumu izpildi.

17. pants

Regulatoru valdes uzdevumi

1.   Regulatoru valde sniedz direktoram
  savu piekrišanu
  pirms
  5. līdz 11. pantā
  minēto atzinumu, ieteikumu un lēmumu pieņemšanas
  atbilstīgi 19. panta 3. punktam
  . Turklāt regulatoru valde atbilstoši savai kompetencei sniedz norādes direktoram par viņa uzdevumu veikšanu.
  Direktors (-e) savus pienākumus pilda atbilstīgi regulatoru valdes lēmumiem, kas ir vienīgā Aģentūras struktūrvienība, kura pieņem lēmumus par enerģijas tirgus regulējumu.

2.   Regulatoru valde sniedz
  savu piekrišanu
  par direktora kandidātu atbilstoši 14. panta 1. punktam un 18. panta 2. punktam. Regulatoru valde pieņem šo lēmumu ar trīs ceturtdaļu locekļu balsu vairākumu.

3.   Regulatoru valde atbilstoši 14. panta 3. punktam, 19. panta 7. punktam un budžeta projektam, kas sagatavots saskaņā ar 25. panta 1. punktu, apstiprina Aģentūras darba programmu nākamajam gadam un līdz 1. septembrim iesniedz to pieņemšanai administratīvajā valdē.

4.   Regulatoru valde apstiprina gada pārskata atsevišķo sadaļu par regulatīvajām darbībām atbilstoši 14. panta 10. punktam un 19. panta 9. punktam.

5
  .   
  Eiropas Parlaments var uzaicināt jebkuru regulatoru valdes locekli (vai vairākus locekļus) teikt uzrunu kompetentajā komitejā un atbildēt uz šīs komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem.

18. pants

Direktors

1.   Aģentūru pārvalda tās direktors, kas
  rīkojas saskaņā ar regulatoru valdes pieņemtajiem lēmumiem
  . Neskarot Komisijas, administratīvās valdes un regulatoru valdes attiecīgās pilnvaras, direktors neprasa un nepieņem norādījumus no valdības vai citām struktūrām.

2.   Direktoru
  ar regulatoru valdes piekrišanu
  ieceļ administratīvā valde, izvēloties no vismaz diviem kandidātiem, ko izvirzījusi Komisija pēc tam, kad publicējusi publisku aicinājumu paust ieinteresētību, un pamatojoties uz šo kandidātu nopelniem, zināšanām un pieredzi
  enerģētikas nozarē
  . Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja
  uzaicina
  administratīvās valdes izvēlēto kandidātu teikt uzrunu kompetentajā komitejā un atbildēt uz šīs komitejas locekļu jautājumiem
  , un Eiropas Parlaments balsojot apstiprina šā kandidāta iecelšanu amatā
  .

3.   Direktora pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Deviņu mēnešu laikā pirms šā perioda beigām Komisija veic novērtējumu. Novērtējumā Komisija jo īpaši
  pārbauda
  :

| a) | direktora paveikto; un |
| --- | --- |

a)

direktora paveikto; un

| b) | paredzamos Aģentūras pienākumus un vajadzības nākamajos gados. |
| --- | --- |

b)

paredzamos Aģentūras pienākumus un vajadzības nākamajos gados.

4.   Administratīvā valde pēc Komisijas priekšlikuma un
  pēc apspriešanās ar regulatoru valdi, īpaši rūpīgi apsverot tās viedokli
  ,
  kā arī
  ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var vienreiz pagarināt direktora pilnvaru termiņu ne vairāk kā uz trim gadiem, taču tikai tādā gadījumā, ja tas ir nepieciešams Aģentūras pienākumu un vajadzību dēļ.

5.   Administratīvajai valdei jāinformē Eiropas Parlaments par nodomu pagarināt direktora pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms direktora pilnvaru termiņa pagarināšanas Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt direktoru teikt uzrunu un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.
  Direktora pilnvaru termiņu pagarina, Eiropas Parlamentam balsojot par šāda lēmuma apstiprināšanu.

6.   Ja pilnvaru termiņu nepagarina, direktors pilda savus pienākumus, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs.

7.   Direktoru var atlaist no amata tikai ar administratīvās valdes lēmumu
  ,

  un ar regulatoru
  valdes piekrišanu
  . Administratīvā valde pieņem tās lēmumu ar
  divu trešdaļu
  locekļu balsu vairākumu.

8
  .   
  Papildus 14. panta 10. punktā noteiktajai prasībai
  Eiropas Parlaments un Padome vai lūgt direktoram iesniegt ziņojumu par veiktajiem uzdevumiem.

19. pants

Direktora uzdevumi

1.   Direktors pārstāv Aģentūru un atbild par tās pārvaldi.

2.   Direktors sagatavo administratīvās valdes darbu. Direktors bez balsstiesībām piedalās administratīvās valdes darbā.

3.   Pēc regulatoru valdes apstiprinājuma direktors pieņem
  5. līdz 11. pantā
  minētos atzinumus, ieteikumus un lēmumus.

4.   Direktors atbild par Aģentūras ikgadējās darba programmas īstenošanu saskaņā ar regulatoru valdes norādēm un administratīvās valdes administratīvā pārraudzībā.

5
  .   
  Eiropas Parlaments var uzaicināt direktoru teikt uzrunu kompetentajā komitejā un atbildēt uz šīs komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem.

6.   Direktors veic visus vajadzīgos pasākumus, jo īpaši pieņem administratīvus norādījumus un publicē paziņojumus, lai nodrošinātu Aģentūras darbību saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

7.   Katru gadu direktors nākamajam gadam sagatavo Aģentūras ikgadējās darba programmas projektu un līdz attiecīgā gada 30. jūnijam iesniedz to regulatoru valdei
  , Eiropas Parlamentam
  un Komisijai.
  Eiropas Parlaments izstrādā ieteikumus darba programmai.

8.   Direktors sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu aplēsi saskaņā ar 30. pantu un pilda Aģentūras budžetu saskaņā ar 26. pantu.

9.   Katru gadu direktors sagatavo gada pārskata projektu, ietverot sadaļu par Aģentūras regulatīvajām darbībām un sadaļu par finanšu un administratīviem jautājumiem.

10.   Attiecībā uz Aģentūras personālu direktors īsteno 10. panta 3. punktā paredzētās pilnvaras.

20. pants

Apelācijas valde

1.   Apelācijas valdi veido seši locekļi un seši vietnieki, kurus ieceļ no pašreizējiem vai bijušajiem valsts pārvaldes iestāžu, konkurences iestāžu vai citu valsts vai Kopienas iestāžu vadošiem darbiniekiem ar attiecīgu pieredzi enerģētikas nozarē. Apelācijas valde ieceļ priekšsēdētāju. Apelācijas valde pieņem lēmumus ar kvalificētu vairākumu, ko veido vismaz četri no sešiem locekļiem. Apelācijas valdi sasauc pēc vajadzības.

2.   Apelācijas valdes locekļus,
  publicējot
  uzaicinājumu paust ieinteresētību, ieceļ administratīvā valde pēc Komisijas priekšlikuma, apspriežoties ar regulatoru valdi.
  Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt administratīvās valdes izvēlētos kandidātus teikt uzrunu un atbildēt uz šīs komitejas locekļu jautājumiem.

3.   Apelācijas valdes locekļu amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Šo termiņu var atjaunot. Apelācijas valdes locekļi lēmumu pieņemšanā ir neatkarīgi; tos nesaista nekādi norādījumi. Apelācijas valdes locekļi nedrīkst veikt citus pienākumus Aģentūrā, tās administratīvajā valdē vai regulatoru valdē. Apelācijas valdes locekļus nevar atlaist no amata, izņemot, ja loceklis ir atzīts par vainīgu nopietnā pārkāpumā un atlaišanas lēmumu pieņem administratīvā valde pēc apspriešanās ar regulatoru valdi.

4.   Apelācijas valdes locekļi nevar piedalīties apelācijas procesā, ja viņi tajā ir personīgi ieinteresēti vai ja viņi jau iepriekš ir bijuši tajā iesaistīti kā vienas procesā iesaistītas puses pārstāvji, vai arī ja viņi piedalījušies pārsūdzētā lēmuma pieņemšanā.

5.   Ja kāda 4. punktā minētā iemesla vai kāda cita iemesla dēļ kāds no apelācijas valdes locekļiem uzskata, ka viņa kolēģim nebūtu jāpiedalās apelācijas procesā, tad viņš attiecīgi informē apelācijas valdi. Jebkura apelācijas procesā iesaistītā puse var iebilst pret apelācijas padomes locekli jebkura 4. punktā minētā iemesla dēļ vai arī tad, ja radušās aizdomas par neobjektivitāti. Šādu iebildumu nevar pamatot ar locekļa valstspiederību, un to nepieņem, ja, apzinoties iebilduma iemeslu, apelācijas izskatīšanas procesā iesaistītā puse ir veikusi kādu procedūras pasākumu.

6.   Apelācijas valdes lēmumu par rīcību 4. un 5. punktā paredzētajos gadījumos pieņem bez attiecīgā locekļa līdzdalības. Lai pieņemtu šo lēmumu, attiecīgo locekli apelācijas padomē aizstāj viņa vietnieks, izņemot gadījumus, kad arī vietnieks atrodas līdzīgā situācijā. Pēdējā minētajā gadījumā priekšsēdētājs ieceļ aizstājēju no citiem vietniekiem.

7
  .   
  Eiropas Parlaments var uzaicināt jebkuru apelācijas valdes locekli vai vairākus locekļus teikt uzrunu kompetentajā komitejā un atbildēt uz šīs komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem.

21. pants

Apelācijas

1.   Jebkura fiziska vai juridiska persona var iesniegt apelāciju par lēmumu, kas minēts 7. vai 8. pantā un adresēts šai personai, vai lēmumu, kurš, lai gan ir tāda lēmuma formā, kas adresēts citai personai, tieši un personīgi skar minēto personu.

2.   Apelāciju kopā ar tās pamatojumu iesniedz Aģentūrā rakstveidā divu mēnešu laikā pēc lēmuma paziņošanas attiecīgai personai vai, ja tas nav iespējams, divu mēnešu laikā no dienas, kad Aģentūra šo lēmumu publicējusi. Apelācijas valde pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc apelācijas iesniegšanas.

3.   Apelācija, ko iesniedz saskaņā ar 1. punktu, neaptur attiecīgā lēmuma piemērošanu. Tomēr apelācijas valde, ja tā uzskata, ka lietas apstākļi to prasa, var apturēt apstrīdētā lēmuma piemērošanu.

4.   Ja apelācija ir pieņemama, apelācijas padome pārbauda, vai apelācija ir pamatota. Tā tik bieži, cik vajadzīgs, uzaicina apelācijas procesā iesaistītās puses noteiktos termiņos iesniegt komentārus par sniegtajiem paziņojumiem vai par pārējo apelācijas procesā iesaistīto pušu ziņojumiem. Apelācijas procesā iesaistītajām pusēm ir tiesības izteikties mutiski.

5.   Apelācijas valde, ievērojot šo pantu, var īstenot visas pilnvaras, kas ir Aģentūras kompetencē, vai nodot lietu Aģentūras kompetentajai iestādei. Minētajai kompetentajai iestādei apelācijas valdes lēmums ir saistošs.

6.   Apelācijas valde pieņem savu reglamentu.

22. pants

Prasību celšana Pirmās instances tiesā un Eiropas Kopienu Tiesā

1.   Saskaņā ar Līguma 230. pantu Pirmās instances tiesā un Eiropas Kopienu tiesā var celt prasību, apstrīdot apelācijas valdes lēmumu vai — gadījumos, ja apelācijas valdei nav tiesību izskatīt apelāciju, — Aģentūras lēmumu.

2.   Ja Aģentūra nepieņem lēmumu, Eiropas Pirmās instances tiesā vai Eiropas Kopienu Tiesā var ierosināt tiesvedību par bezdarbību saskaņā ar Līguma 232. pantu.

3.   Aģentūrai jāveic vajadzīgie pasākumi, lai ievērotu Eiropas Pirmās instances tiesas vai Eiropas Kopienu tiesas spriedumu.

23. pants

Aģentūras budžets

1.   Aģentūras ieņēmumus jo īpaši veido:

| a) | Kopienas subsīdija, kas ir iegrāmatota Eiropas Savienības vispārējā
  budžeta attiecīgajā pozīcijā
  (Komisijas iedaļā)
  atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes (turpmāk tekstā — “budžeta lēmējinstitūcija”) lēmumam un saskaņā ar Iestāžu nolīguma 47. panta noteikumiem
  ; |
| --- | --- |

a)

Kopienas subsīdija, kas ir iegrāmatota Eiropas Savienības vispārējā
  budžeta attiecīgajā pozīcijā
  (Komisijas iedaļā)
  atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes (turpmāk tekstā — “budžeta lēmējinstitūcija”) lēmumam un saskaņā ar Iestāžu nolīguma 47. panta noteikumiem
  ;

| b) | Aģentūras saņemtās maksas saskaņā ar 24. pantu; |
| --- | --- |

b)

Aģentūras saņemtās maksas saskaņā ar 24. pantu;

| c) | katras dalībvalsts, katras valsts regulatīvās iestādes finanšu
  iemaksas; |
| --- | --- |

c)

katras dalībvalsts, katras valsts regulatīvās iestādes finanšu
  iemaksas;

| d) | citas piedāvātie alternatīvie finansējuma veidi, jo īpaši maksa par elektroenerģijas un gāzes plūsmām; un |
| --- | --- |

d)

citas piedāvātie alternatīvie finansējuma veidi, jo īpaši maksa par elektroenerģijas un gāzes plūsmām; un

| e) | novēlējumi, dāvinājumi vai neatmaksājami piešķīrumi, kā minēts 14. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

e)

novēlējumi, dāvinājumi vai neatmaksājami piešķīrumi, kā minēts 14. panta 5. punktā.

Regulatoru valde līdz ... (11) vienojas par to, cik lielu finanšu iemaksu ir jāveic katrai dalībvalstij saskaņā ar c) apakšpunktu.

2.   Aģentūras izdevumi sedz ar personālu saistītus, administratīvus, infrastruktūras un saimnieciskās darbības izdevumus.

3.   Ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā.

4.   Aģentūras ieņēmumus un izdevumus prognozē katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, un iegrāmato budžetā.

24. pants

Maksa

1.   Par atbrīvojuma lēmuma pieprasījumu atbilstoši 8. panta 1. punktam
  , kā arī par elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmas operatoru Eiropas tīkliem paredzētu īpašu vai speciālu konsultāciju, ieteikumu, lēmumu vai uzraudzības uzdevumu pieprasījumiem
  Aģentūra iekasē maksu.

2.   1. punktā minēto maksu nosaka Komisija.

25. pants

Budžeta izveide

1.   Katru gadu vēlākais līdz 15. februārim direktors sagatavo provizorisko budžeta projektu, kas ietver saimnieciskās darbības un darba programmas izdevumus, kuri paredzēti nākamajā gadā, un nosūta šo projektu kopā ar provizorisko amatu sarakstu administratīvajai valdei. Katru gadu administratīvā valde, pamatojoties uz direktora sagatavoto projektu, sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu aplēsi nākamajam finanšu gadam. Šo aplēsi, iekļaujot amatu saraksta projektu, administratīvā valde ne vēlāk kā 31. martā nosūta Komisijai. Pirms aplēses pieņemšanas direktora sagatavoto projektu nosūta regulatoru valdei, kas par šo projektu var sniegt
  pamatotu
  atzinumu.

2.   Komisija aplēsi nosūta ║ budžeta lēmējinstitūcijai kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu.

3.   Pamatojoties uz aplēsi, Komisija provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā ietver vajadzīgās prognozes par amatu skaitu un neatmaksājamā piešķīruma summu no vispārējā budžeta saskaņā ar Līguma 272. pantu.

4.   Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Aģentūras paredzēto amatu sarakstu.

5.   Aģentūras budžetu sagatavo administratīvā valde. Tas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

6.   Administratīvā valde bez kavēšanās informē budžeta lēmējinstitūciju par visiem plānotajiem projektiem, kas finansiālā ziņā var būtiski ietekmēt tās budžeta finansējumu, jo īpaši projektiem, kuri saistīti ar īpašumu, piemēram, ēku īre vai pirkšana. Tā par šiem projektiem informē Komisiju. Ja kāda budžeta lēmējiestādes struktūra paredz sniegt atzinumu, tā Aģentūru informē par šādu ieceri divu mēnešu laikā no brīža, kad saņemta informācija par būvniecības projektu. Ja uz šādu paziņojumu atbildes nav, Aģentūra var turpināt projekta īstenošanu.

26. pants

Budžeta izpilde un kontrole

1.   Direktors darbojas kā kredītrīkotājs un īsteno Aģentūras budžetu.

2.   Pēc katra finanšu gada beigām vēlākais līdz 1. martam Aģentūras grāmatvedis Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai iesniedz provizoriskus pārskatus, kā arī ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldi. Aģentūras grāmatvedis ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldi vēlākais līdz nākamā gada 31. martam iesniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei. Tad Komisijas grāmatvedis konsolidē Kopienas iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
   (12) 128. pantu.

3.   Pēc katra finanšu gada beigām vēlākais līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis Revīzijas palātai iesniedz Aģentūras provizoriskus pārskatus, kā arī ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldi. Ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldi nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Pēc Revīzijas palātas apsvērumu saņemšanas par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 129. pantu direktors, uzņemoties atbildību, sagatavo Aģentūras galīgos pārskatus un nosūta tos administratīvajai valdei atzinuma sniegšanai.

5.   Administratīvā valde sniedz atzinumu par Aģentūras galīgajiem pārskatiem.

6.   Direktors šos galīgos pārskatus kopā ar administratīvās valdes atzinumu vēlākais līdz 1. jūlijam pēc attiecīgā finanšu gada beigām nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Eiropas Kopienu Tiesai.

7.   Galīgos pārskatus publicē.

8.   Direktors vēlākais līdz 15. oktobrim nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās apsvērumiem. Atbildes kopiju direktors nosūta arī administratīvajai valdei un Komisijai.

9.   Direktors iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma un atbilstoši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 146. panta 3. punktam jebkādu informāciju, kas nepieciešama, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo finanšu gadu.

10.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, kas pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz (N + 2) gada 15. maijam sniedz direktoram apstiprinājumu par attiecīgā (N) gada budžeta izpildi.

27. pants

Finanšu noteikumi

Aģentūrā piemērojamos finanšu noteikumus sagatavo administratīvā valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Šajos noteikumos var būt atkāpe no ║ Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 prasībām, ja tas nepieciešams īpašu Aģentūras darbības vajadzību dēļ un ja saņemts iepriekšējs Komisijas apstiprinājums.

28. pants

Krāpšanas apkarošanas pasākumi

1.   Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai Aģentūrā bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
   (13).

2.   Aģentūra pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (14), un tā nekavējoties izdod attiecīgus noteikumus, kas attiecas uz visu Aģentūras personālu.

3.   Finansējuma lēmumos, nolīgumos un no tiem izrietošajos īstenošanas instrumentos nepārprotami paredz, ka Revīzijas palāta un OLAF vajadzības gadījumā var veikt pārbaudes uz vietas pie Aģentūras izmaksāto līdzekļu saņēmēja, kā arī pie personāla, kas atbild par līdzekļu piešķiršanu.

29. pants

Privilēģijas un neaizskaramība

Uz Aģentūru attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti.

30. pants

Personāls

1.   Uz Aģentūras darbiniekiem attiecas Eiropas Kopienu ierēdņu Civildienesta noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus Eiropas Kopienas iestādes ir kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu šos civildienesta noteikumus un nodarbināšanas kārtību.

2.   Administratīvā valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas pasākumus saskaņā ar Eiropas Kopienu ierēdņu Civildienesta noteikumu 110. pantā paredzēto kārtību.

3.   Aģentūra attiecībā uz personālu izmanto pilnvaras, kādas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos paredzētas iecēlējiestādei un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā — iestādei, kura pilnvarota slēgt līgumus.

4.   Administratīvā valde var pieņemt noteikumus, kas
  izņēmuma gadījumos
  ļauj nodarbināt Aģentūrā dalībvalstu norīkotus ekspertus.

31. pants

Aģentūras atbildība

1.   Attiecībā uz nelīgumisku atbildību Aģentūra saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopēji dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko radījusi Aģentūra vai tās darbinieki, pildot savus pienākumus. Visi strīdi par šādu zaudējumu kompensāciju ir Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē.

2.   Aģentūras darbinieku personisko finansiālo un disciplināro atbildību pret Aģentūru regulē attiecīgie noteikumi, ko piemēro Aģentūras personālam.

32. pants

Piekļuve dokumentiem

1.   Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem
   (15).

2.   Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā administratīvā valde pieņem praktiskus pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.

3.   Par lēmumiem, ko Aģentūra pieņēmusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var sūdzēties ombudam vai ierosināt lietu Tiesā, attiecīgi ievērojot Līguma 195. un 230. pantā izklāstītos nosacījumus.

33. pants

Trešo valstu dalība

Aģentūrā var līdzdarboties valstis, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, bet kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumu ar Kopienu. Saskaņā ar šo nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem izstrādā kārtību, kurā jo īpaši paredz veidu, apjomu un procedurālos aspektus šo valstu dalībai Aģentūras darbā, tostarp saistībā ar finanšu iemaksām un personālu.

34. pants

Valodu lietojums

1.   Uz Aģentūru attiecas Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regulas Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas
   (16) noteikumi.

2.   Administratīvā valde nolemj par valodu lietojumu Aģentūras iekšējā darbā.

3.   Aģentūras darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu tulkošanas centrs.

35. pants

Novērtēšana

1.   Komisija novērtē Aģentūras darbību. Vērtējums aptver Aģentūras darba rezultātus un metodes saistībā ar šajā regulā un ikgadējās darba programmās definēto Aģentūras mērķi, pilnvarām un uzdevumiem.
  Novērtējumu veic, pamatojoties uz plašām un vispusīgām konsultācijām.

2.   Pirmo novērtējuma ziņojumu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā

  trīs gadus
  pēc pirmā direktora stāšanās amatā. Nākamos novērtējuma ziņojumus Komisija iesniedz vismaz
  reizi trijos gados
  .

36. pants

Stāšanās spēkā un pārejas pasākumi

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Regulas 5. līdz 12. pantu piemēro no ... (17) ║.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp.

1

OV C 211, 19.8.2008., 23. lpp.

(2)  
  OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp.

2

OV C 172, 5.7.2008., 55. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija Nostāja.

(4)  OV L 296, 14.11.2003., 34. lpp.

4

(5)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

5

(6)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

6

(7)  
  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

7

OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

(8)  
  OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp
  .

8

OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp

(9)  
  OV L 289, 3.11.2005., 1. lpp.

9

OV L 289, 3.11.2005., 1. lpp.

(10)  
  OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.

10

OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.

(11)  
  12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

11

12 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(12)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

12

(13)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

13

(14)  OV L 136,, 31.5.1999., 15. lpp.

14

(15)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

15

(16)  

  OV 17, 6.10.1958., 385/58. lpp
  .

16

OV 17, 6.10.1958., 385/58. lpp

(17)  18 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

17

18 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/169

---

18 jūnijs 2008Gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzība ***I

P6_TA(2008)0297

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību (COM(2007)0560 — C6-0331/2007 — 2007/0201(COD))

2009/C 286 E/46

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0560),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0331/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0081/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0201

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008 par mehānisko transportlīdzekļu tipu apstiprināšanu attiecībā uz gājēju un citu ievainojamu satiksmes dalībnieku aizsardzību, ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvas 2003/102/EK un 2005/66/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. .../2008.)

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/170

---

18 jūnijs 2008Dažu tiesību aktu pielāgošana Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai (pirmā daļa) ***I

P6_TA(2008)0298

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru (COM(2007)0741 — C6-0432/2007 — 2007/0262(COD))

2009/C 286 E/47

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0741),

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu, 40. pantu, 47. panta 1. punktu un 2. punkta pirmo un trešo teikumu, 55. pantu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 95. pantu, 100. pantu, 137. panta 2. punktu, 156. pantu, 175. panta 1. punktu un 285. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0432/2007),

ņemot vērā saistības par grozītā priekšlikuma pieņemšanu, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 28. maija vēstulē saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrā teikuma otro ievilkumu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības, Ekonomikas un monetārās, Nodarbinātības un sociālo lietu, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības, Transporta un tūrisma, Reģionālās attīstības un Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteju atzinumus (A6-0088/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsP6_TC1-COD(2007)0262

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 18. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2008, ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — pirmā daļa

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 1137/2008.)

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/171

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsDažu tiesību aktu pielāgošana attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru, “omnibus” Regula (trešā daļa) ***I

P6_TA(2008)0299

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru (trešā daļa) (COM(2007)0822 — C6-0474/2007 — 2007/0282(COD))

2009/C 286 E/48

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0822),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 61. panta c) punktu, 63. panta pirmās daļas 1. punkta a) apakšpunktu un 67. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedz priekšlikumu Parlamentam (C6-0474/2007),

ņemot vērā saistības par priekšlikuma pieņemšanu bez grozījumiem, kuras Padomes pārstāvis uzņēmies savā 2008. gada 28. maija vēstulē, saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrā apakšpunkta otro ievilkumu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0086/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/171

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsAutonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās *

P6_TA(2008)0300

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas dažu zvejas produktu importam Kanāriju salās un paredz šo kvotu pārvaldību (COM(2008)0129 — C6-0153/2008 — 2008/0054(CNS))

2009/C 286 E/49

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0129),

ņemot vērā EK līguma 299. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0153/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A6-0213/2008),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/172

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsNoteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi

P6_TA(2008)0301

Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. jūnija rezolūcija par priekšlikumu pieņemt Eiropas Parlamenta lēmumu, ar kuru groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (2006/2223(INI))

2009/C 286 E/50

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas ombuda 2006. gada 11. jūlija vēstuli Parlamenta priekšsēdētājam,

ņemot vērā Parlamenta priekšsēdētāja 2006. gada 21. septembra vēstuli Konstitucionālo jautājumu komitejai,

ņemot vērā EK līguma 195. panta 4. punktu,

ņemot vērā Euratom līguma 107.d panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1), kurš iekļauts Parlamenta Reglamenta X pielikumā,

ņemot vērā 2008. gada 22. aprīļa sanāksmē apstiprināto Komisijas atzinumu (2) par lēmuma projektu, ar kuru groza tā Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom,

ņemot vērā to, ka Padome ir apstiprinājusi balsojuma rezultātā grozīto lēmuma projektu,

ņemot vērā Reglamenta 45. panta 2. punktu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A6-0076/2008),

| 1. | pieņem lēmumu, ar kuru groza Eiropas Parlamenta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom; |
| --- | --- |

1.

pieņem lēmumu, ar kuru groza Eiropas Parlamenta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam kā pieņemtu tekstu publicēt lēmuma, ar kuru 2008. gada 22. aprīļa un 18. jūnija balsojumu rezultātā groza tā Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom, galīgo versiju un nosūtīt to kopā ar šo rezolūciju Padomei un Komisijai; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam kā pieņemtu tekstu publicēt lēmuma, ar kuru 2008. gada 22. aprīļa un 18. jūnija balsojumu rezultātā groza tā Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom, galīgo versiju un nosūtīt to kopā ar šo rezolūciju Padomei un Komisijai;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nodrošināt Parlamenta lēmuma, ar kuru groza Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom, savlaicīgu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nodrošināt Parlamenta lēmuma, ar kuru groza Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom, savlaicīgu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  OV L 113 4.5.1994., 15. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/262/EK, EOTK, Euratom (OV L 92, 9.4.2002., 13. lpp).

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0129.

---

Trešdiena, 2008. gada 18. jūnijsEiropas Parlamenta Lēmums, ar kuru groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 195. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 107.d panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. aprīlī apstiprināto lēmuma projektu (1) un 2008. gada 18. jūnijā pieņemto rezolūciju un apstiprinātos grozījumus (2),

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir atzīts, ka tiesības uz labu pārvaldi ir Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesības. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir atzīts, ka tiesības uz labu pārvaldi ir Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesības.

| (2) | Pilsoņu ticība ombuda spējai pamatīgi un objektīvi izmeklēt pārvaldē pieļautus pārkāpumus ir būtiski svarīga sekmīgai ombuda darbībai. |
| --- | --- |

(2)

Pilsoņu ticība ombuda spējai pamatīgi un objektīvi izmeklēt pārvaldē pieļautus pārkāpumus ir būtiski svarīga sekmīgai ombuda darbībai.

| (3) | Ir vēlams pielāgot ombuda statūtus, lai novērstu jebkādas iespējamas šaubas par ombuda spēju pamatīgi un objektīvi izmeklēt iespējamus pārvaldē pieļautus pārkāpumus. |
| --- | --- |

(3)

Ir vēlams pielāgot ombuda statūtus, lai novērstu jebkādas iespējamas šaubas par ombuda spēju pamatīgi un objektīvi izmeklēt iespējamus pārvaldē pieļautus pārkāpumus.

| (4) | Ir vēlams pielāgot ombuda statūtus, lai būtu iespējama tālāka tiesību normu un tiesu prakses attīstība jautājumos, kas saistīti ar Eiropas Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru iestāšanos lietās, kuras izskata Eiropas Kopienu Tiesa. |
| --- | --- |

(4)

Ir vēlams pielāgot ombuda statūtus, lai būtu iespējama tālāka tiesību normu un tiesu prakses attīstība jautājumos, kas saistīti ar Eiropas Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru iestāšanos lietās, kuras izskata Eiropas Kopienu Tiesa.

| (5) | Ir vēlams pielāgot ombuda statūtus, lai ņemtu vērā to, kā pēdējos gados mainījusies Eiropas Savienības iestāžu un struktūru loma, apkarojot krāpnieciskas darbības pret Eiropas Savienības finanšu interesēm, proti, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izveidi, lai Eiropas ombuds varētu darīt zināmu šīm iestādēm vai struktūrām jebkādu informāciju, kas ietilpst to kompetencē. |
| --- | --- |

(5)

Ir vēlams pielāgot ombuda statūtus, lai ņemtu vērā to, kā pēdējos gados mainījusies Eiropas Savienības iestāžu un struktūru loma, apkarojot krāpnieciskas darbības pret Eiropas Savienības finanšu interesēm, proti, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izveidi, lai Eiropas ombuds varētu darīt zināmu šīm iestādēm vai struktūrām jebkādu informāciju, kas ietilpst to kompetencē.

| (6) | Ir vēlams veikt pasākumus, lai ļautu ombudam veidot sadarbību ar līdzīgām valstu un starptautiskām struktūrām, kā arī valstu vai starptautiskām iestādēm pat tad, ja šo struktūru vai iestāžu kompetence ir plašāka nekā Eiropas ombudam — piemēram, ja to kompetencē ietilpst arī cilvēktiesību aizsardzība —, jo šāda sadarbība var palielināt ombuda darbības efektivitāti. |
| --- | --- |

(6)

Ir vēlams veikt pasākumus, lai ļautu ombudam veidot sadarbību ar līdzīgām valstu un starptautiskām struktūrām, kā arī valstu vai starptautiskām iestādēm pat tad, ja šo struktūru vai iestāžu kompetence ir plašāka nekā Eiropas ombudam — piemēram, ja to kompetencē ietilpst arī cilvēktiesību aizsardzība —, jo šāda sadarbība var palielināt ombuda darbības efektivitāti.

| (7) | Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gadā, |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gadā,

IR NOLĒMIS.

1. pants

Grozījumi Lēmumā 94/262/EOTK, EK, Euratom

Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom groza šādi:

| 1. | Lēmuma 1. ievilkumā vārdus “Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 20.d panta 4. punktu” svītro. |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 1. ievilkumā vārdus “Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 20.d panta 4. punktu” svītro.

| 2. | Lēmuma 3. ievilkumu aizstāj ar šādu:
  “Tā kā ombudam, kas var darboties arī pēc savas iniciatīvas, ir jābūt pieejamām visām viņa pienākumu veikšanai vajadzīgajām sastāvdaļām; tā kā šajā nolūkā Kopienas iestādēm un struktūrām pēc ombuda pieprasījuma ir jāsniedz visa informācija, ko viņš tām lūdz, neskarot ombuda pienākumu neizpaust šādu informāciju; tā kā piekļuvei klasificētai informācijai vai dokumentiem, īpaši slepeniem dokumentiem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta izpratnē (4), būtu jānotiek saskaņā ar attiecīgās Kopienas iestādes vai struktūras drošības noteikumiem; tā kā iestādēm vai struktūrām, kas sniedz piekļuvi klasificētai informācijai vai dokumentiem, kā minēts 3. panta 2. punkta pirmajā daļā, būtu jāinformē ombuds par to, ka šī informācija vai dokumenti ir klasificēti; tā kā, lai īstenotu 3. panta 2. punkta pirmās daļas noteikumus, ombudam būtu iepriekš ir jāvienojas ar attiecīgo iestādi vai struktūru par noteikumiem, kas attiecas uz darbu ar slepenu informāciju un dokumentiem, un cita veida informāciju, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu; tā kā, ja ombuds konstatē, ka prasītā palīdzība netiek sniegta, viņš informē Eiropas Parlamentu, kas veic atbilstošus pasākumus;” |
| --- | --- |

2.

Lēmuma 3. ievilkumu aizstāj ar šādu:

“Tā kā ombudam, kas var darboties arī pēc savas iniciatīvas, ir jābūt pieejamām visām viņa pienākumu veikšanai vajadzīgajām sastāvdaļām; tā kā šajā nolūkā Kopienas iestādēm un struktūrām pēc ombuda pieprasījuma ir jāsniedz visa informācija, ko viņš tām lūdz, neskarot ombuda pienākumu neizpaust šādu informāciju; tā kā piekļuvei klasificētai informācijai vai dokumentiem, īpaši slepeniem dokumentiem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta izpratnē (4), būtu jānotiek saskaņā ar attiecīgās Kopienas iestādes vai struktūras drošības noteikumiem; tā kā iestādēm vai struktūrām, kas sniedz piekļuvi klasificētai informācijai vai dokumentiem, kā minēts 3. panta 2. punkta pirmajā daļā, būtu jāinformē ombuds par to, ka šī informācija vai dokumenti ir klasificēti; tā kā, lai īstenotu 3. panta 2. punkta pirmās daļas noteikumus, ombudam būtu iepriekš ir jāvienojas ar attiecīgo iestādi vai struktūru par noteikumiem, kas attiecas uz darbu ar slepenu informāciju un dokumentiem, un cita veida informāciju, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu; tā kā, ja ombuds konstatē, ka prasītā palīdzība netiek sniegta, viņš informē Eiropas Parlamentu, kas veic atbilstošus pasākumus;”

| 3. | Lēmuma 1. panta 1. punktā vārdus “Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 20.d panta 4. punktu” svītro; |
| --- | --- |

3.

Lēmuma 1. panta 1. punktā vārdus “Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 20.d panta 4. punktu” svītro;

| 4. | Lēmuma 3. panta 2. punktu aizstāj ar šo:
  “2.   Kopienas iestādēm un struktūrām ir pienākums sniegt ombudam visu informāciju, ko viņš tām pieprasa, kā arī ļaut tam piekļūt attiecīgajām lietām. Piekļuve klasificētai informācijai vai dokumentiem, īpaši slepeniem dokumentiem Regulas (EK) Nr. 1049/20011 9. panta izpratnē, notiek saskaņā ar attiecīgās Kopienas iestādes vai struktūras drošības noteikumiem.
  Iestādes vai struktūras, kas sniedz piekļuvi slepenai informācijai vai dokumentiem kā noteikts iepriekšējā punktā, informē ombudu par to, ka šī informācija vai dokumenti ir slepeni.
  Lai īstenotu pirmā apakšpunkta noteikumus, ombuds iepriekš vienojas ar attiecīgo iestādi vai struktūru par noteikumiem, kas attiecas uz darbu ar slepenu informāciju vai dokumentiem un cita veida informāciju, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu.
  Attiecīgās iestādes vai struktūras sniedz piekļuvi dalībvalstu izcelsmes dokumentiem, kuri ar likumu vai noteikumiem ir klasificēti kā slepeni, tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts tam ir iepriekš piekritusi.
  Tās sniedz piekļuvi citiem dalībvalstu izcelsmes dokumentiem tikai pēc tam, kad par to informēta attiecīgā dalībvalsts.
  Abos gadījumos ombuds saskaņā ar 4. pantu nedrīkst atklāt šādu dokumentu saturu.
  Kopienas iestāžu un struktūru ierēdņiem un citiem darbiniekiem pēc ombuda pieprasījuma ir jāsniedz liecības; viņu pienākums aizvien ir ievērot attiecīgās Civildienesta noteikumu normas, proti, glabāt dienesta noslēpumu.” |
| --- | --- |

4.

Lēmuma 3. panta 2. punktu aizstāj ar šo:

“2.   Kopienas iestādēm un struktūrām ir pienākums sniegt ombudam visu informāciju, ko viņš tām pieprasa, kā arī ļaut tam piekļūt attiecīgajām lietām. Piekļuve klasificētai informācijai vai dokumentiem, īpaši slepeniem dokumentiem Regulas (EK) Nr. 1049/20011 9. panta izpratnē, notiek saskaņā ar attiecīgās Kopienas iestādes vai struktūras drošības noteikumiem.

Iestādes vai struktūras, kas sniedz piekļuvi slepenai informācijai vai dokumentiem kā noteikts iepriekšējā punktā, informē ombudu par to, ka šī informācija vai dokumenti ir slepeni.

Lai īstenotu pirmā apakšpunkta noteikumus, ombuds iepriekš vienojas ar attiecīgo iestādi vai struktūru par noteikumiem, kas attiecas uz darbu ar slepenu informāciju vai dokumentiem un cita veida informāciju, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu.

Attiecīgās iestādes vai struktūras sniedz piekļuvi dalībvalstu izcelsmes dokumentiem, kuri ar likumu vai noteikumiem ir klasificēti kā slepeni, tikai tad, ja attiecīgā dalībvalsts tam ir iepriekš piekritusi.

Tās sniedz piekļuvi citiem dalībvalstu izcelsmes dokumentiem tikai pēc tam, kad par to informēta attiecīgā dalībvalsts.

Abos gadījumos ombuds saskaņā ar 4. pantu nedrīkst atklāt šādu dokumentu saturu.

Kopienas iestāžu un struktūru ierēdņiem un citiem darbiniekiem pēc ombuda pieprasījuma ir jāsniedz liecības; viņu pienākums aizvien ir ievērot attiecīgās Civildienesta noteikumu normas, proti, glabāt dienesta noslēpumu.”

| 5. | Lēmuma 4. pantu aizstāj ar šo:

  “4. pants

  1.   Ombudam un viņa darbiniekiem, kam piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 194. pantu, ir pienākums neizpaust informāciju vai dokumentus, ko viņi iegūst izmeklēšanas gaitā. Viņiem jo īpaši ir pienākums neizpaust nekādu slepenu informāciju vai jebkādu dokumentu, kas iesniegts ombudam, jo īpaši slepenus dokumentus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta izpratnē, vai dokumentus, uz kuriem attiecas Kopienas tiesību akti par personas datu aizsardzību, kā arī jebkādu informāciju, kas varētu kaitēt sūdzības iesniedzējam vai kādai citai iesaistītai personai, neskarot 2. punktu.
  2.   Ja izmeklēšanas gaitā ombuds uzzina faktus, uz kuriem pēc viņa domām varētu attiekties krimināllikums, viņš tūlīt ar dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Kopienās starpniecību informē kompetentās valsts iestādes, un, ciktāl lieta ietilpst kompetentās Kopienas iestādes kompetencē, — Kopienas iestādi, struktūru vai dienestu, kas ir atbildīgs par krāpšanas apkarošanu; vajadzības gadījumā ombuds informē arī Kopienas iestādi vai struktūru, kurai ir pakļauts attiecīgais ierēdnis vai darbinieks un kura var piemērot Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti 18. panta otro daļu. Ombuds var arī informēt attiecīgo Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieka rīcību no disciplinārā viedokļa.” |
| --- | --- |

5.

Lēmuma 4. pantu aizstāj ar šo:

“4. pants

1.   Ombudam un viņa darbiniekiem, kam piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 194. pantu, ir pienākums neizpaust informāciju vai dokumentus, ko viņi iegūst izmeklēšanas gaitā. Viņiem jo īpaši ir pienākums neizpaust nekādu slepenu informāciju vai jebkādu dokumentu, kas iesniegts ombudam, jo īpaši slepenus dokumentus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. panta izpratnē, vai dokumentus, uz kuriem attiecas Kopienas tiesību akti par personas datu aizsardzību, kā arī jebkādu informāciju, kas varētu kaitēt sūdzības iesniedzējam vai kādai citai iesaistītai personai, neskarot 2. punktu.

2.   Ja izmeklēšanas gaitā ombuds uzzina faktus, uz kuriem pēc viņa domām varētu attiekties krimināllikums, viņš tūlīt ar dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Kopienās starpniecību informē kompetentās valsts iestādes, un, ciktāl lieta ietilpst kompetentās Kopienas iestādes kompetencē, — Kopienas iestādi, struktūru vai dienestu, kas ir atbildīgs par krāpšanas apkarošanu; vajadzības gadījumā ombuds informē arī Kopienas iestādi vai struktūru, kurai ir pakļauts attiecīgais ierēdnis vai darbinieks un kura var piemērot Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti 18. panta otro daļu. Ombuds var arī informēt attiecīgo Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieka rīcību no disciplinārā viedokļa.”

| 6. | Iekļauj šādu 4.a pantu:

  “4.a pants

  Ombuds un viņa darbinieki pieprasījumus publiskai piekļuvei dokumentiem, kas nav 4. panta 1. punktā minētie dokumenti, izskata saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētajiem noteikumiem un ierobežojumiem.” |
| --- | --- |

6.

Iekļauj šādu 4.a pantu:

“4.a pants

Ombuds un viņa darbinieki pieprasījumus publiskai piekļuvei dokumentiem, kas nav 4. panta 1. punktā minētie dokumenti, izskata saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētajiem noteikumiem un ierobežojumiem.”

| 7. | Lēmuma 5. pantu aizstāj ar šo:

  “5. pants

  1.   Ciktāl tas var palīdzēt padarīt izmeklēšanu efektīvāku un labāk aizsargāt to personu tiesības un intereses, kas ombudam iesniedz sūdzības, ombuds var sadarboties ar tāda paša veida iestādēm konkrētās dalībvalstīs ar nosacījumu, ka viņš ievēro piemērojamos valsts tiesību aktus. Ombuds tādā veidā nedrīkst pieprasīt piekļuvi dokumentiem, kas viņam nebūtu pieejami saskaņā ar 3. pantu.
  2.   Pildot savus pienākumus, kas noteikti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 195. pantā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.d pantā, un, izvairoties no citu iestāžu vai struktūru darbības dublēšanas, ombuds ar tādiem pašiem nosacījumiem var sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un struktūrām, kas ir atbildīgas par pamattiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību.” |
| --- | --- |

7.

Lēmuma 5. pantu aizstāj ar šo:

“5. pants

1.   Ciktāl tas var palīdzēt padarīt izmeklēšanu efektīvāku un labāk aizsargāt to personu tiesības un intereses, kas ombudam iesniedz sūdzības, ombuds var sadarboties ar tāda paša veida iestādēm konkrētās dalībvalstīs ar nosacījumu, ka viņš ievēro piemērojamos valsts tiesību aktus. Ombuds tādā veidā nedrīkst pieprasīt piekļuvi dokumentiem, kas viņam nebūtu pieejami saskaņā ar 3. pantu.

2.   Pildot savus pienākumus, kas noteikti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 195. pantā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.d pantā, un, izvairoties no citu iestāžu vai struktūru darbības dublēšanas, ombuds ar tādiem pašiem nosacījumiem var sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un struktūrām, kas ir atbildīgas par pamattiesību ievērošanas veicināšanu un aizsardzību.”

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā četrpadsmit dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

1

(2)  OV vēl nav publicēts.

2

(3)  Padomes 2008. gada 12. jūnija Lēmums.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

4

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijs

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/177 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/177

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsBīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi ***II

P6_TA(2008)0302

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (6920/3/2008 — C6-0160/2008 — 2006/0278(COD))

2009/C 286 E/51

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (6920/3/2008 — C6-0160/2008) (1),

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0852),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0227/2008),

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 117 E, 14.5.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 5.9.2007., P6_TA(2007)0370.

---

| 27.11.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 286/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 286/178

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsCeļu infrastruktūras drošība ***I

P6_TA(2008)0303

Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (COM(2006)0569 — C6-0331/2006 — 2006/0182(COD))

2009/C 286 E/52

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0569),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0331/2006),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A6-0050/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 19. jūnijsP6_TC1-COD(2006)0182

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 19. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/.../EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2008/96/EK.)

---