# Az Európai Unió C 273/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.273.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 273 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. november 13. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.273.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 273

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. november 13.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 273/01 | Az Európai Közösségek éves beszámolója – 2008-as költségvetési év – Konszolidált pénzügyi kimutatások és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések | 1 |
| 2009/C 273/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak | 122 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 273/01

Az Európai Közösségek éves beszámolója – 2008-as költségvetési év – Konszolidált pénzügyi kimutatások és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések

1

2009/C 273/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak

122

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 13.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 273/1

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÉVES BESZÁMOLÓJA

2008-AS KÖLTSÉGVETÉSI ÉV

KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK

(2009/C 273/01)

TARTALOMJEGYZÉK

Az összevont beszámolót kísérő megjegyzés

Az EU költségvetésének végrehajtása és elszámolása

| I. RÉSZ – | Az Európai Közösségek összevont pénzügyi kimutatásai, valamint magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

I. RÉSZ –

| A. | Mérleg |
| --- | --- |

A.

Mérleg

| B. | Gazdasági eredménykimutatás |
| --- | --- |

B.

Gazdasági eredménykimutatás

| C. | Cash flow-kimutatás |
| --- | --- |

C.

Cash flow-kimutatás

| D. | Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól |
| --- | --- |

D.

Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

| E. | Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz |
| --- | --- |

E.

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

| II. RÉSZ – | Az Európai közösségek költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

II. RÉSZ –

| A. SZAKASZ – | A Költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések |
| --- | --- |

A. SZAKASZ –

A Költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések

| B. SZAKASZ – | Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez |
| --- | --- |

B. SZAKASZ –

Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Közösségek 2008. évi összevont éves beszámolója a más intézmények és szervek által az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 129. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet VII. címével, valamint a pénzügyi kimutatások mellékletében rögzített számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Közösségek eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről.

Ph. TAVERNE

az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

AZ EU KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

1.   AZ ÉVES KÖLTSÉGVETÉS ELŐKÉSZÍTÉSE

Az EU költségvetése szakpolitikák és programok széles körét finanszírozza az Unió egész területén. A Bizottság a tagállamok által meghatározott prioritásokkal összhangban egyedi programokat, tevékenységeket és projekteket hajt végre. Ezek a diákok és tanárok mobilitását elősegítő oktatási projektek támogatásától az EU-ban dolgozó munkások jobb munkakörülményeinek megteremtésére irányuló projekteken keresztül a külső határok ellenőrzésének megerősítéséig terjedhetnek.

Az EU költségvetésének 94 %-a szolgálja az ilyen jellegű uniós szakpolitikák és tevékenységek finanszírozását, amelyeket minden tagállam elfogadott. Az éves költségvetés és az uniós szakpolitikák közötti közvetlen kapcsolatot a tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) biztosítja. A tevékenységalapú költségvetési nómenklatúra, amelyet először a 2004. évi költségvetésben vezettek be, lehetővé teszi az Európai Unió szakpolitikai területeinek és az ezen területek mindegyike számára elkülönített források teljes összegének egyértelmű azonosítását.

A 31 szakpolitikai terület mintegy 200 tevékenységre bontható, amelyből több mint 110 működési költségvetési megnevezéseket tartalmaz, és így a költségvetési nómenklatúrában költségvetési alcímként szerepelnek. E szakpolitikai területek főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. A többi szakpolitikai terület azonban horizontális jellegű, és a Bizottság zavartalan működését biztosítja, mint például a „Koordinálás és jogi tanácsadás” és a „Költségvetés”. A prioritások meghatározásához, tervezéséhez, költségvetés-tervezéséhez, nyomon követéséhez és beszámolókészítéséhez a tevékenységi struktúra jelenti a közös fogalmi keretet, amelynek fő célja a források hatékony, gazdaságos és eredményes felhasználásának javítása.

A költségvetés-tervezet elfogadásának belső eljárása a tervezet Bizottság általi előkészítésével kezdődik, majd továbbadják a Tanácsnak, aki megteheti az általa szükségesnek vélt módosításokat. Az aktualizált költségvetést ezután elküldik az Európai Parlamentnek, amely módosításokat javasolhat, illetve elfogadhatja vagy elutasíthatja az éppen aktuális tervezetet. Amint valamennyi módosításról és aktualizálásról megállapodnak (szükség esetén a Bizottság által javasolt teljesen új tervezetet is beleértve), a Parlament december közepén elfogadja a költségvetést. A Parlament elnöke elfogadottnak nyilvánítja a költségvetést, amelyet ezt követően végre lehet hajtani.

2.   AZ EK FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA

Az EK két fő forrással rendelkezik: saját forrásokkal és egyéb bevételekkel.

2.1.   Bevételek a saját forrásokból és követelések

A saját forrásokból származó bevétel automatikusan, a nemzeti hatóságok további határozata nélkül generálódik az EU számára a költségvetés finanszírozásához (2008-ban teljes bevételének 92 %-a). A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra. A saját források teljes összege nem haladhatja meg az EU bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 1,24 %-át. A saját forrásokon belül az alábbi kategóriák különböztethetők meg:

| (1) | Tradicionális saját források (TOR), amely importvámokból, mezőgazdasági vámokból és cukorilletékből áll. E saját forrásokat a tagállamok vetik ki gazdasági műveletekre és szedik be az EU nevében. A tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. Az import- és a mezőgazdasági vámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelelően. A cukorilletéket a cukortermelők fizetik a cukor export-visszatérítésének finanszírozására. A TOR általában a saját forrásokból származó összbevétel körülbelül 15 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionális saját források (TOR), amely importvámokból, mezőgazdasági vámokból és cukorilletékből áll. E saját forrásokat a tagállamok vetik ki gazdasági műveletekre és szedik be az EU nevében. A tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. Az import- és a mezőgazdasági vámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelelően. A cukorilletéket a cukortermelők fizetik a cukor export-visszatérítésének finanszírozására. A TOR általában a saját forrásokból származó összbevétel körülbelül 15 %-át teszi ki.

| (2) | A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrást a tagállamok e célból a közösségi szabályozásnak megfelelően számított, harmonizált héa-alapjára kell vetíteni. A harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A héa-alap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A héa-alapú saját forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 15 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrást a tagállamok e célból a közösségi szabályozásnak megfelelően számított, harmonizált héa-alapjára kell vetíteni. A harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A héa-alap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A héa-alapú saját forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 15 %-át teszi ki.

| (3) | A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. A közösségi szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 70 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(3)

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. A közösségi szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 70 %-át teszi ki.

Ezen összegek kifizetése tekintetében külön számlák tartalmazzák a tradicionális saját forrásokat, amelyeket az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok megállapítottak ugyan, de nem bocsátottak a Közösségek rendelkezésére a beszedés vagy a biztosíték elmaradása miatt, vagy mert kifogással éltek velük szemben. Minden tagállam negyedéves jelentést küld e számlákról a Bizottságnak, a források valamennyi fajtája esetében az alábbi adatokkal:

| — | az előző negyedév kintlévőségeinek egyenlege, |
| --- | --- |

—

az előző negyedév kintlévőségeinek egyenlege,

| — | az adott negyedévben beszedett összegek, |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben beszedett összegek,

| — | az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések), |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések),

| — | leírt összegek, |
| --- | --- |

—

leírt összegek,

| — | az adott negyedév végén behajtandó egyenleg. |
| --- | --- |

—

az adott negyedév végén behajtandó egyenleg.

Amint a tradicionális saját források befolytak a külön számlákról, azokat legkésőbb a beérkezés hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapig a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

A külön számlákon szereplő jogosultságokat le kell írni annak érdekében, hogy figyelembevételre kerüljenek azok az összegek, amelyek esetében a tényleges behajtás valószínűtlen. E leírás a tagállamok saját, az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban elkészített becslésén alapul, a rendelet értelmében: „Adott évben a végleges negyedéves kimutatással együtt a tagállamok továbbítják a külön számlában adott év december 31-én szereplő azon jogosultságok teljes becsült összegét, amelyek behajtása valószínűtlenné vált.”

A tagállamok által megküldött becslések alapján a mérleg eszközoldalán a tagállamokkal szembeni követelések tételből leírás került levonásra. Mindazonáltal ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemond e kiigazított értékkel fedezett összegek behajtásáról. Még ha a behajtás nagyon valószínűtlennek, vagy akár lehetetlennek is tűnik, ez nem feltétlenül jelenti azt, hogy a szóban forgó összeg elveszett a bizottsági költségvetés számára tradicionális saját forrásként. A be nem hajtott követelések csak abban az esetben vesznek el, ha az érintett tagállam bizonyítja, hogy a behajtási eljárást az előírt gondossággal hajtotta végre. Amennyiben a tagállam ennek nem tesz eleget, pénzügyi felelősséggel tartozik, és az 1150/2000/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban be kell fizetnie a szóban forgó összeget a közösségi költségvetésbe.

2.2.   Egyéb bevételek

Az Európai Közösségek tevékenységeiből származó egyéb bevételek az összbevétel körülbelül 8 %-át teszik ki. Ilyenek például a közösségi projektek igazgatása tekintetében a versenyügyi bírságok, valamint a magán és közjogi adósoknak kiadott visszafizettetési utasítások. Ugyancsak ebbe a kategóriába tartoznak a Bíróság által azon tagállamokra kiszabott bírságfizetések, amelyek nem teljesítenek egy adott ítéletet. A Bizottság minden évben több százezer projektet igazgat, és évente körülbelül 12 000 visszafizettetési utasítást kell kiadnia. Bármely, az esedékességkor ki nem fizetett adósság késedelmi kamatot von maga után. Amennyiben a tagállamoktól különböző, közösségi harmadik fél adóssága kifizetetlen marad, a fizetésre kötelező bizottsági (és tanácsi) határozatok közvetlenül végrehajthatóak azon terület hatályos polgári eljárásjogi szabályaival összhangban, ahol a végrehajtásra sor kerül. A fizetést elmulasztó adósok ellen a Jogi Szolgálat jogi cégek segítségével végrehajtott követelésbehajtási eljárást indít.

3.   A KÖZÖSSÉGI KÖLTSÉGVETÉS IGAZGATÁSÁNAK ÉS FELHASZNÁLÁSÁNAK MÓDJA

3.1.   Elsődleges működési kiadások

Az Európai Közösségek működési kiadásai a pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A költségvetési rendelettel összhangban a Bizottság az alábbi módszerek alkalmazásával hajtja végre az általános költségvetést:

Közvetlen centralizált irányítás: a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre.

Közvetlen centralizált irányítás

Közvetett centralizált irányítás: ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes költségvetés-végrehajtási feladatokat átruház a közösségi jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó intézményekre, így közjogi, illetve közszolgálati feladatokat ellátó közösségi ügynökségekre.

Közvetett centralizált irányítás

Decentralizált irányítás: ezekben az esetekben a Bizottság a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait harmadik országokhoz delegálja.

Decentralizált irányítás

Megosztott irányítás: ezen irányítási módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások többsége, ebben az évben 82 milliárd EUR (2007-ben 90 milliárd EUR) a megosztott irányítás alá tartozik, tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár együtt és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és strukturális intézkedések.

Megosztott irányítás

Közös irányítás: e módszer keretében a Bizottság bizonyos végrehajtási feladatokat nemzetközi szervezetekre ruház.

Közös irányítás

3.2.   A különböző pénzügyi szereplők

A biztosok testülete kollektív politikai felelősséget vállal, viszont a költségvetés tekintetében gyakorlatilag nem rendelkezik végrehajtó hatalommal. E feladatokat minden évben egyes köztisztviselőkhöz delegálja, akik a testület felé elszámoltathatók és a költségvetési rendelet, valamint a személyzeti szabályzat hatálya alá tartoznak. Az érintett személyzet – általában a főigazgató és a szolgálatvezetők – felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként ismertek. Ők a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatokat továbbdelegálhatják a továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőknek.

biztosok testülete

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a működési és költségvetési szempontból egyaránt elindított tevékenységek irányításáig, beleértve a jogi kötelezettségvállalások aláírását, a teljesítmény nyomon követését, a kifizetések teljesítését, illetve a források behajtását is, amennyiben szükséges. Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek gondoskodniuk kell arról is, hogy értékeléseket végezzenek javaslataik megvalósíthatóságának elemzése érdekében (előzetes értékelés), valamint felmérjék a már folyamatban lévő programok sikerét és költséghatékonyságát (időközi és utólagos értékelés). Ezen értékelések eredményeit a döntéshozatali folyamat javításának, valamint a közösségi fellépés átláthatóságának, elszámoltathatóságának és költséghatékonyságának elősegítésére használják fel.

engedélyezésre jogosult tisztviselők

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és a megfelelő elszámoltathatóságot minden főigazgatóságban az (engedélyezésre jogosult tisztviselő által gyakorolt) vezetői ellenőrzésnek a belső ellenőrzéstől és megfelelőség-ellenőrzéstől való elkülönítése, (a COSO nemzetközi normákra támaszkodó) világos belső ellenőrzési normák, az előzetes és utólagos ellenőrzések, a kockázatértékelés alapján történő független belső ellenőrzés, továbbá az egyes biztosoknak tett rendszeres tevékenységi jelentés biztosítja.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők által kiállított kifizetési és beszedési megbízásokat a számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre, és ő felelős a pénztárkezelésért; a számviteli szabályok és módszerek megállapításáért, a számviteli rendszerek érvényesítéséért, a könyvelésért és az intézmények éves beszámolóinak elkészítéséért, valamint e beszámolóknak a többi intézmény beszámolójával való konszolidálásáért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolókat, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló megbízható és valós képet ad a pénzügyi helyzetről.

számvitelért felelős tisztviselő

A belső könyvvizsgálót – aki szigorúan véve nem pénzügyi szereplő – egy intézmény vagy szerv nevezi ki a költségvetés-végrehajtási rendszerek és eljárások megfelelő működésének ellenőrzése, valamint kockázatkezelési kérdésekben az intézményeknek szóló tanácsadás nyújtása céljából. A belső könyvvizsgáló független véleményt bocsát ki az irányítási és ellenőrzési rendszerek minőségéről, és ajánlásokat nyújt a működési eljárások fejlesztésének, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elősegítésének módjairól.

belső könyvvizsgálót

3.3.   Az uniós költségvetés felhasználásának kötelezettsége

Amint elfogadják a költségvetést, a Költségvetési Főigazgatóság a Bizottság számviteli rendszerén keresztül és az ún. tevékenységalapú költségvetés-tervezési rendszer keretében teszi lehetővé a finanszírozást a különböző bizottsági osztályok, intézmények és egyéb szervek számára, szakpolitikai felelősségükkel összhangban. A Bizottság a környezetvédelemmel kapcsolatos költségvetési tételeket például a Környezetvédelmi Főigazgatóság vezetőjéhez – vagy főigazgatójához – delegálja (aki ebben az összefüggésben az adott költségvetési tétel felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselője lesz).

Az éves költségvetésben szerepelnie kell az adott tevékenységet engedélyező költségvetési tételnek, mielőtt jogi kötelezettséget vállalnak harmadik féllel szemben (például szerződést vagy támogatási megállapodást kötnek). Az adott költségvetési tételnek emellett elegendő forrást kell tartalmaznia a kiadások fedezésére. Amennyiben ezek a feltételek teljesülnek, a szükséges forrásokat a számviteli rendszerben tett költségvetési kötelezettségvállaláson keresztül le kell kötni a költségvetésben.

Amint a projektért felelős személy – az indítványozó tisztviselő – elindítja a költségvetési kötelezettségvállalást, ennek előre meghatározott eljárást – pénzügyi ügymenetet – kell követnie, ami (az ún. négy szem elve alapján) legalább két embert, az indítványozót és a hitelesítőt magába foglaló, papíralapú és elektronikus eljárást jelent. A lefolytatott pénzügyi ügymenetek pénzügyi és működési ellenőrzéseket foglalnak magukban, mielőtt a felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő jóváhagyja a kötelezettségvállalást.

Semmilyen pénzösszeget nem lehet felhasználni a közösségi költségvetésből, hacsak és amíg a Bizottság vagy egy másik közösségi intézmény és a közösségi pénzösszeg lehetséges címzettje nem köt egymással írásos jogi kötelezettségvállalást. A közvetlen centralizált irányítás keretében e jogi kötelezettségvállalás szerződővel kötött szerződés vagy kedvezményezettel kötött támogatási megállapodás formájában jön létre.

Jóváhagyás után a költségvetési kötelezettségvállalást rögzítik a költségvetési számviteli rendszerben, az előirányzatokat pedig ennek megfelelően használják fel. Ennek azonban nincs hatása az általános elszámolásokra (vagy általános főkönyvekre), mivel semmilyen teher nem merült még fel. Ennek oka az, hogy az Európai Közösségek számviteli rendszere két önálló, de egymással kapcsolatban lévő elemből áll:

| (a) | költségvetési számlákból, amelyek részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását; valamint |
| --- | --- |

(a)

költségvetési számlákból, amelyek részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását; valamint

| (b) | általános számlákból, amelyeket a mérleg készítéséhez és a gazdasági eredmény kiszámításához használnak. |
| --- | --- |

(b)

általános számlákból, amelyeket a mérleg készítéséhez és a gazdasági eredmény kiszámításához használnak.

A költségvetési számlák a mintegy 1 150 költségvetési tételen nap mint nap végrehajtott kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket vezetik. E számlák vezetése a módosított pénzforgalmi szemlélet alapján történik, amelynek értelmében a kiadási vagy bevételi tételt csak akkor rögzítik a számlákon, amikor a készpénzt lekötötték, kifizették vagy megkapták. Az ilyen típusú számvitel jellemző a közszférára, amelynek középpontjában hagyományosan a költségvetés és annak végrehajtása áll. A Bizottság minden hónapban részletes adatokat közöl a költségvetés végrehajtásának (kiadások) pillanatnyi állapotáról az Europa honlapon. Az adatokat a pénzügyi keret fejezetei és a szakpolitikai területek szerinti bontásban adják meg.

Az általános számlák (vagy főkönyvek) az összes bevétel és kiadás (ebből következően a gazdasági eredmény) nyilvántartásához, valamint az EK pénzügyi helyzetének az eszközöket és kötelezettségeket tartalmazó, az adott év december 31-ére vonatkozó mérleg formájában történő megállapításához a teljes pénzügyi év során a könyvelés kettős könyvviteli módszerét használják.

3.4.   Kifizetés teljesítése

3.4.1.   Általános szabályok

Semmilyen kifizetést nem lehet teljesíteni, hacsak az adott művelettel foglalkozó engedélyezésre jogosult tisztviselő jóvá nem hagyta a költségvetési kötelezettségvállalást. Kifizetés teljesítésekor a költségvetési kötelezettségvállaláséhoz hasonló kötelező munkafolyamatot kell követni. Ez a számviteli rendszerben történik az ezzel járó papíralapú/elektronikus eljárással együtt. A folyamatot ebben az esetben is az indítványozó tisztviselő indítja el és a továbbadott felhatalmazás útján engedélyezésre jogosult tisztviselő hagyja végül jóvá. Amint a kifizetést jóváhagyták, a költségvetési és az általános számlák automatikusan frissülnek.

Mihelyt a számviteli rendszerben a kifizetést jóváhagyják, a következő lépés a kedvezményezett számlájára történő átutalás végrehajtása. A Bizottság például szinte valamennyi kifizetését a Költségvetési Főigazgatóság pénztárkezelési osztályán keresztül, banki átutalás formájában teljesíti. A Bizottság bankszámlákkal rendelkezik a tagállamok kincstáránál/pénzügyminisztériumánál, valamint központi és kereskedelmi bankjainál.

A Bizottság évente több mint egymillió kifizetést teljesít, és részt vesz a SWIFT-ben (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). Naponta legalább egy, a Költségvetési Főigazgatóság pénztárkezelési osztályának ellenőrzése alatt elindított kifizetési folyamat során lesz a jóváhagyott kifizetési megbízásból kifizetési utasítás, amelyet automatikusan elküldenek a Bizottság bankjainak annak érdekében, hogy a kifizetést teljesítsék a kijelölt kedvezményezettek felé.

3.4.2.   Előfinanszírozás

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amely pénzelőleget (pénztárkészletet) szándékozik biztosítani a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet vagy felhasználják a megállapodásban meghatározott időszak alatt arra a célra, amire nyújtották, vagy visszafizetik – ha a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles visszafizetni a kapott előleget az Európai Közösségeknek. A kifizetett előfinanszírozás tehát addig nem végleges kiadás, amíg a vonatkozó szerződéses feltételeket nem teljesítették, és ezért az első kifizetéskor eszközként jelenik meg a mérlegben. Az előfinanszírozás összegét a támogatható költségek elfogadása és a visszafizetett összegek (részben vagy egészben) csökkentik. Ha a Közösségek a beérkezett költségigény támogathatóságának elemzését (lásd alább) követően részben vagy egészben elfogadják valamely előfinanszírozási összeget, a támogatható kiadások elfogadott összegét kiveszik a mérlegből és kiadásként az eredménykimutatásban szerepeltetik. Ez részben vagy egészben ellentételezheti az előfinanszírozás összegét.

Az előfinanszírozást becsült visszafizetési összegén értékelik, figyelembe véve az előfinanszírozáshoz mellékelt kapcsolódó garancia meglétét. A várhatóan nem visszafizettethető előfinanszírozást díjként szerepeltetik az eredménykimutatásban és az előfinanszírozás könyv szerinti értékének csökkenéseként a mérlegben. Általában minden kifizetett előfinanszírozáson keletkezik kamat (kivéve a tagállamoknak vagy az előcsatlakozási támogatásként fizetett összegeket). E kamat tulajdonjoga meghatározza a jelenleg létező előfinanszírozás két kategóriáját – az Európai Közösségek, illetve a harmadik fél előfinanszírozása. A két kategória között az a különbség, hogy az Európai Közösségek előfinanszírozási összegei által generált kamat a Közösségek tulajdona marad, ezért azt vissza kell fizetni a Közösségeknek, míg a harmadik felek előfinanszírozásából származó kamatbevétel a kedvezményezett tulajdona.

3.4.3.   Költségigények és a kiadások támogathatósága

Az előfinanszírozás kifizetése után nem sokkal az illetékes közösségi szerv költségtérítési igényt kap annak igazolása céljából, hogy a szerződéssel összhangban a kedvezményezett hogyan használta fel az előfinanszírozási összeget. Az év során küldött költségtérítési igények ütemezése a finanszírozott intézkedés típusától és a szerződéses feltételektől függően változik, és nem feltétlenül év végén érkeznek meg a Közösségekhez.

A beérkezett költségkimutatásokat a számviteli rendszerben haladéktalanul le kell könyvelni folyó kötelezettségként, a támogathatóság ellenőrzésére váró tételeként és egy ideiglenes számlára (Számla: 1. lépés). E lépésnél még semmilyen kiadás nem jelenik meg. Az általános számlákon egy kiadás csak akkor jelenik meg, ha megtörtént az azt kiváltó esemény – nevezetesen amikor a költségigényt jóváhagyják. A beérkezett számlák kifizetési határidejének kezdete az a nap, amelyen a beérkezett kifizetés iránti, elfogadható kérelmet iktatták: amint meggyőződtek arról, hogy az igény jogos, ezt rögzítik a számviteli rendszerben, amelynek révén a támogatható összegek kiadásként átkerülnek a gazdasági eredményszámlára (Számla: 2. lépés). A kinnlévő előfinanszírozási és hitelezői egyenlegeket egyszersmind csökkentik a jóváhagyott összeggel. A költségvetési számlákra ez nincs hatással, mivel a kezdeti kifizetést már rögzítették.

3.4.4.   További összegek kifizetése

Amennyiben a kezdeti kifizetésen felüli összeget igényelnek és hagynak jóvá, vagy a szerződéssel összhangban második vagy végső kifizetést kérnek, úgy a korábban követett szabályok alapján új kifizetési kérelmet indítanak el. A kifizetés teljesítése előtt a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő adja meg a végső jóváhagyást. A támogathatósági kritériumokat az alap jogi aktus, az ajánlattételi felhívás, a támogatások kedvezményezettjeinek szóló egyéb információs anyagok és/vagy a támogatási megállapodások szerződéses záradékai tartalmazzák. Az elemzést követően a támogatható kiadásokat költségként lekönyvelik, a kedvezményezettet pedig értesítik a nem támogatható összegekről. A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek így azokat a beérkezett költségigényeket foglalják magukban, amelyek támogathatóságát még nem ellenőrizték, tehát amelyeknél a kiadás felmerülését okozó esemény még nem következett be.

3.4.5.   Számviteli kezelés az év végén (elhatárolás)

Tekintettel az év végén kinnlevő előfinanszírozási összegekre, ezeket az eredeti összegen értékelik, amelyből levonják a visszatérített összegeket, az elszámolt támogatható összegeket, a még elszámolatlan támogatható összegek becsült év végi értékét és az értékcsökkenéseket.

Az év végén nem beérkezett költségtérítési igényeket figyelembe veszik az év végi számviteli elhatárolási eljárások során. Vizsgálatra van szükség különösen a közösségi alapok kedvezményezettjeinél felmerült, de a Közösségeknek még nem jelentett támogatható kiadásokat illetően. A tevékenységtípusok és a rendelkezésre álló információk függvényében különböző módszereket használnak annak érdekében, hogy a lehető legjobban meg lehessen becsülni ezeket az összegeket. Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően a támogatható tételek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelik, míg a becsült nem támogatható részek továbbra is nyitva maradnak a támogathatóság ellenőrzésére váró tételek számláján. Ezen összegeket a rövid lejáratú kötelezettségek alatt tüntetik fel az eszközök és kötelezettségek túlbecslésének elkerülése érdekében.

3.5.   Jogosulatlan kifizetések visszatérítése

A költségvetésre terhelt kiadások támogathatóságát az illetékes közösségi szolgálatok, megosztott igazgatás esetén pedig a tagállamok ellenőrzik a vonatkozó szabályokban vagy az adott támogatás feltételeiben meghatározott kísérő dokumentumok alapján. A költségek és az ellenőrzési rendszerek előnyei közti összefüggés optimalizálásának céljával a végső kifizetésekre vonatkozó kérelmeket alaposabban ellenőrzik, mint az időközi kifizetésekre vonatkozókat, és így ennek során feltárhatnak olyan hibákat az időközi kifizetésekben, amelyeket a végső kifizetés kiigazítása kijavít. A Közösségeknek, illetve a tagállamnak joga van továbbá ahhoz, hogy a kérelmező üzlethelyiségeiben a finanszírozott tevékenység végrehajtása közben és/vagy utólag ellenőrizze a kísérő dokumentumok hitelességét. A végrehajtási időszak alatt talált hibák a későbbi igények kiigazítása révén javíthatók. Az utólag felfedezett hibákkal kapcsolatban beszedési megbízást bocsátanak ki. Az e területtel kapcsolatos további információkért lásd továbbá a 6. megjegyzést.

6

4.   ÉV VÉGI JELENTÉS

4.1.   Éves beszámoló

A számvitelért felelős tisztviselő felelőssége az éves beszámoló elkészítése, valamint annak biztosítása, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet adjon az Európai Unió pénzügyi helyzetéről. Az éves beszámoló a pénzügyi kimutatásokból és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből áll. A beszámolót a Bizottság fogadja el, majd bemutatják ellenőrzésre a Számvevőszéknek, végül pedig mentesítésre a Tanácsnak és a Parlamentnek.

4.2.   Éves tevékenységi jelentések

Minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie a felelőssége alá tartozó tevékenységekről. Az éves tevékenységi jelentésben minden engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést tesz a szakpolitikai eredményekről, valamint az azt alátámasztó esetleges biztosítékokról, hogy a jelentésében leírt tevékenységekhez rendelt forrásokat a tervezett célra, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá arról, hogy az érvényben lévő ellenőrzési eljárások megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

5.   ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

5.1.   Audit

Az Európai Unió éves beszámolóját és forrásokkal való gazdálkodását külső ellenőre, az Európai Számvevőszék felügyeli, amely a Tanács és a Parlament számára éves jelentést állít össze. A Számvevőszék fő feladata, hogy elvégezze az Európai Közösségek éves beszámolójának külső és független ellenőrzését. Tevékenysége részeként a Számvevőszék a következőket készíti el:

| (1) | az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységek éves jelentése, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit; |
| --- | --- |

(1)

az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységek éves jelentése, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit;

| (2) | ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény (i) a beszámoló megbízhatóságáról, valamint (ii) a beszámoló alapjául szolgáló műveletek – amelyek magukba foglalják az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket – jogszerűségéről és szabályszerűségéről; |
| --- | --- |

(2)

ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény (i) a beszámoló megbízhatóságáról, valamint (ii) a beszámoló alapjául szolgáló műveletek – amelyek magukba foglalják az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket – jogszerűségéről és szabályszerűségéről;

| (3) | az irányítás meghatározott területeit lefedő ellenőrzések eredményeiről szóló külön jelentés. |
| --- | --- |

(3)

az irányítás meghatározott területeit lefedő ellenőrzések eredményeiről szóló külön jelentés.

A Számvevőszék jogosult az ellenőrzése során szükséges valamennyi dokumentumhoz való hozzáférésre. A Számvevőszék az Európai Közösségek tevékenységének valamennyi területét ellenőrzi, egészen az egyedi műveletek és kifizetések jogszerűségének és szabályszerűségének megvizsgálásáig. Ellenőrzi továbbá magát az éves beszámolót is, és szükség esetén felülvizsgálja az egyedi mérleget és gazdasági eredménykimutatást, illetve a pénzügyi kimutatások átfogó bemutatását is. A Számvevőszék így nemcsak a bemutatott adatokról, hanem a rendszerről és a lefolytatott ellenőrzésekről is véleményt adhat.

5.2.   Mentesítés

A végső ellenőrzés a költségvetés mentesítése az adott pénzügyi évre. Az Európai Közösségekben a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Ez azt jelenti, hogy az éves beszámolók ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács javaslata, majd a Parlament döntése alapján mentesítik a Bizottságot és más közösségi szerveket a Közösségek előző pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása alól. E határozat alapját a következők képezik: a beszámolók áttekintése és a Számvevőszék éves jelentése (amely hivatalos megbízhatósági nyilatkozatot tartalmaz), a Bizottság válaszai, valamint kérdések és további tájékoztatáskérések a Bizottság felé.

A mentesítés a költségvetés-végrehajtás külső ellenőrzésének politikai vetülete, az a határozat, amellyel a Tanács ajánlására eljáró Európai Parlament mentesíti a Bizottságot egy adott költségvetés irányításának felelőssége alól annak lezárásával. E mentesítési eljárás háromféle eredményre vezethet: a mentesítés megadása, halasztása vagy elutasítása. A mentesítés megadásakor a Parlament kiemelheti az általa fontosnak tartott észrevételeket, és gyakran olyan intézkedéseket ajánl, amelyeket a Bizottságnak ezen ügyek tekintetében meg kell tennie. A Bizottság a meghozott intézkedéseket nyomon követési jelentésben és cselekvési tervben ismerteti, amit továbbít a Parlamentnek és a Tanácsnak is.

I. RÉSZ

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI, VALAMINT MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

TARTALOMJEGYZÉK

| A. | Mérleg |
| --- | --- |

A.

Mérleg

| B. | Gazdasági eredménykimutatás |
| --- | --- |

B.

Gazdasági eredménykimutatás

| C. | Cash flow-kimutatás |
| --- | --- |

C.

Cash flow-kimutatás

| D. | Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól |
| --- | --- |

D.

Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

| E. | Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz |
| --- | --- |

E.

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

| 1. | Lényeges számviteli politikák |
| --- | --- |

1.

Lényeges számviteli politikák

| 2. | Megjegyzések a mérleghez |
| --- | --- |

2.

Megjegyzések a mérleghez

| 3. | Megjegyzések az eredménykimutatáshoz |
| --- | --- |

3.

Megjegyzések az eredménykimutatáshoz

| 4. | Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz |
| --- | --- |

4.

Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz

| 5. | Mérlegen kívüli közzétételek |
| --- | --- |

5.

Mérlegen kívüli közzétételek

| 6. | A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése |
| --- | --- |

6.

A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése

| 7. | Pénzügyi kockázatkezelés |
| --- | --- |

7.

Pénzügyi kockázatkezelés

| 8. | Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek |
| --- | --- |

8.

Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek

| 9. | A mérlegfordulónap utáni események |
| --- | --- |

9.

A mérlegfordulónap utáni események

| 10. | Konszolidált intézmények |
| --- | --- |

10.

Konszolidált intézmények

| 11. | Nem konszolidált intézmények |
| --- | --- |

11.

Nem konszolidált intézmények

A.   MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegy-zés | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: |
| Immateriális javak | 2.1 | 56 | 44 |
| Ingatlanok, üzemek és berendezések | 2.2 | 4 881 | 4 523 |
| Hosszú távú befektetések | 2.3 | 2 078 | 1 973 |
| Hitelek | 2.4 | 3 565 | 1 806 |
| Hosszú távú előfinanszírozás | 2.5 | 29 023 | 14 015 |
| Hosszú távú követelések | 2.6 | 45 | 127 |
| | | 39 648 | 22 488 |
| FORGÓESZKÖZÖK |
| Készletek | 2.7 | 85 | 88 |
| Rövid távú befektetések | 2.8 | 1 553 | 1 420 |
| Rövid távú előfinanszírozás | 2.9 | 10 262 | 20 583 |
| Rövid lejáratú követelések | 2.10 | 11 920 | 12 051 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| | | 47 544 | 52 898 |
| Eszközök összesen | | 87 192 | 75 386 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: |
| Munkavállalói juttatások | 2.12 | (37 556) | (33 480) |
| Hosszú lejáratú céltartalékok | 2.13 | (1 341) | (1 079) |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | 2.14 | (3 349) | (1 574) |
| Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek | 2.15 | (2 226) | (1 989) |
| | | (44 472) | (38 122) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: |
| Rövid lejáratú céltartalékok | 2.16 | (348) | (369) |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek | 2.17 | (119) | (135) |
| Szállítók | 2.18 | (89 677) | (95 380) |
| | | (90 144) | (95 884) |
| Kötelezettségek összesen | | (134 616) | (134 006) |
| Nettó eszközök | | (47 424) | (58 620) |
| Tartalékok | 2.19 | 3 115 | 2 806 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek | 2.20 | | |
| Munkavállalói juttatások
   (1) | | (37 556) | (33 480) |
| Egyéb összegek
   (2) | | (12 983) | (27 946) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (47 424) | (58 620) |

millió EUR

Megjegy-zés

2008.12.31.

2007.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK:

Immateriális javak

2.1

2.1

56

44

Ingatlanok, üzemek és berendezések

2.2

2.2

4 881

4 523

Hosszú távú befektetések

2.3

2.3

2 078

1 973

Hitelek

2.4

2.4

3 565

1 806

Hosszú távú előfinanszírozás

2.5

2.5

29 023

14 015

Hosszú távú követelések

2.6

2.6

45

127

39 648

39 648

22 488

22 488

FORGÓESZKÖZÖK

Készletek

2.7

2.7

85

88

Rövid távú befektetések

2.8

2.8

1 553

1 420

Rövid távú előfinanszírozás

2.9

2.9

10 262

20 583

Rövid lejáratú követelések

2.10

2.10

11 920

12 051

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

2.11

2.11

23 724

18 756

47 544

47 544

52 898

52 898

Eszközök összesen

Eszközök összesen

87 192

87 192

75 386

75 386

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK:

Munkavállalói juttatások

2.12

2.12

(37 556)

(33 480)

Hosszú lejáratú céltartalékok

2.13

2.13

(1 341)

(1 079)

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

2.14

2.14

(3 349)

(1 574)

Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek

2.15

2.15

(2 226)

(1 989)

(44 472)

(44 472)

(38 122)

(38 122)

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK:

Rövid lejáratú céltartalékok

2.16

2.16

(348)

(369)

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

2.17

2.17

(119)

(135)

Szállítók

2.18

2.18

(89 677)

(95 380)

(90 144)

(90 144)

(95 884)

(95 884)

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

(134 616)

(134 616)

(134 006)

(134 006)

Nettó eszközök

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

Tartalékok

2.19

2.19

3 115

2 806

Tagállamoktól lehívandó összegek

2.20

2.20

Munkavállalói juttatások
   (1)

Munkavállalói juttatások

1

(37 556)

(37 556)

(33 480)

(33 480)

Egyéb összegek
   (2)

Egyéb összegek

2

(12 983)

(12 983)

(27 946)

(27 946)

NETTÓ ESZKÖZÖK

(47 424)

(47 424)

(58 620)

(58 620)

B.   GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegy-zés | 2008 | 2007 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 3.1 | 112 713 | 112 084 |
| Egyéb működési bevételek | 3.2 | 9 731 | 9 080 |
| | | 122 444 | 121 164 |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK |
| Igazgatási kiadások | 3.3 | (7 720) | (7 120) |
| Működési kiadások | 3.4 | (97 214) | (104 682) |
| | | (104 934) | (111 802) |
| TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL | | 17 510 | 9 362 |
| Pénzügyi bevételek | 3.5 | 698 | 674 |
| Pénzügyi kiadások | 3.6 | (467) | (354) |
| Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | 2.12 | (5 009) | (2 207) |
| Részesedés a társult és közös vállalkozások nettó veszteségéből | 3.7 | (46) | (13) |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | 12 686 | 7 462 |

millió EUR

Megjegy-zés

2008

2007

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

3.1

3.1

112 713

112 084

Egyéb működési bevételek

3.2

3.2

9 731

9 080

122 444

122 444

121 164

121 164

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

Igazgatási kiadások

3.3

3.3

(7 720)

(7 120)

Működési kiadások

3.4

3.4

(97 214)

(104 682)

(104 934)

(104 934)

(111 802)

(111 802)

TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL

17 510

17 510

9 362

9 362

Pénzügyi bevételek

3.5

3.5

698

674

Pénzügyi kiadások

3.6

3.6

(467)

(354)

Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

2.12

2.12

(5 009)

(2 207)

Részesedés a társult és közös vállalkozások nettó veszteségéből

3.7

3.7

(46)

(13)

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

12 686

12 686

7 462

7 462

C.   CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegy-zés | 2008 | 2007 |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | | 12 686 | 7 462 |
| Működési tevékenységek | 4.2 | | |
| Értékcsökkenési leírás | | 19 | 11 |
| Értékcsökkenés | | 302 | 329 |
| A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása) | | 3 | (3) |
| Kölcsönök (növekedése)/csökkenése | | (1 759) | 217 |
| A hosszú lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | (15 008) | 8 410 |
| A hosszú lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése | | 82 | 201 |
| Leltárkészlet (növekedése)/csökkenése | | 3 | 27 |
| A rövid lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | 10 321 | (12 528) |
| A rövid lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése | | 131 | (2 255) |
| Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | 262 | 90 |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 1 775 | (288) |
| Az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 237 | (31) |
| Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | (21) | (10) |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (16) | 115 |
| Szállítók növekedése/(csökkenése) | | (5 703) | 1 300 |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | | (1 529) | (1 848) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | | 37 | (15) |
| Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | | 4 076 | 1 280 |
| Befektetési tevékenységek | 4.3 | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | | (689) | (284) |
| A hosszú lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése | | (152) | (5) |
| A rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése | | (133) | 6 |
| NETTÓ CASH FLOW | | 4 924 | 2 181 |
| PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK NETTÓ NÖVEKEDÉSE (3) | | 4 924 | 2 181 |
| PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV KEZDETÉN (3) | 2.11 | 19 005 | 16 824 |
| PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV VÉGÉN (3) | 2.11 | 23 929 | 19 005 |

millió EUR

Megjegy-zés

2008

2007

A költségvetési év gazdasági eredménye

A költségvetési év gazdasági eredménye

12 686

7 462

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

4.2

4.2

Értékcsökkenési leírás

19

11

Értékcsökkenés

302

329

A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása)

3

(3)

Kölcsönök (növekedése)/csökkenése

(1 759)

217

A hosszú lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

(15 008)

8 410

A hosszú lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése

82

201

Leltárkészlet (növekedése)/csökkenése

3

27

A rövid lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

10 321

(12 528)

A rövid lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése

131

(2 255)

Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése)

262

90

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

1 775

(288)

Az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

237

(31)

Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése)

(21)

(10)

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(16)

115

Szállítók növekedése/(csökkenése)

(5 703)

1 300

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(1 529)

(1 848)

Egyéb nem készpénzes mozgások

37

(15)

Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

4 076

1 280

Befektetési tevékenységek

Befektetési tevékenységek

4.3

4.3

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(689)

(284)

A hosszú lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése

(152)

(5)

A rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése

(133)

6

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

4 924

4 924

2 181

2 181

PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK NETTÓ NÖVEKEDÉSE (3)

3

4 924

2 181

PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV KEZDETÉN (3)

3

2.11

2.11

19 005

16 824

PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK AZ ÉV VÉGÉN (3)

3

2.11

2.11

23 929

19 005

D.   KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tartalékok (A) | A tagállamoktól lehívandó összegek (B) | Nettó eszközállomány = (A) + (B) |
| Valós érték tartalék | Egyéb tartalékok | Felhalmozott többlet/(hiány) | A költségvetési év gazdasági eredménye |
| 2006. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 4 | 2 851 | (67 270) | 197 | (64 218) |
| A Garanciaalap tartalékának változása | | (135) | 135 | | 0 |
| Valós érték változások | 3 | | (26) | | (23) |
| Egyéb | | 60 | (53) | | 7 |
| A 2006. évi gazdasági eredmény allokációja | | 23 | 174 | (197) | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2006. évi költségvetési eredmény | | | (1 848) | | (1 848) |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | | | | 7 462 | 7 462 |
| 2007. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| A Garanciaalap tartalékának változása | | 158 | (158) | | 0 |
| Valós érték változások | 34 | | | | 34 |
| Egyéb | | 113 | (108) | | 5 |
| A 2007. évi gazdasági eredmény allokációja | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2007. évi költségvetési eredmény | | | (1 529) | | (1 529) |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | | | | 12 686 | 12 686 |
| 2008. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |

millió EUR

Tartalékok (A)

A tagállamoktól lehívandó összegek (B)

Nettó eszközállomány = (A) + (B)

Valós érték tartalék

Egyéb tartalékok

Felhalmozott többlet/(hiány)

A költségvetési év gazdasági eredménye

2006. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2006. DECEMBER 31-I EGYENLEG

4

4

2 851

2 851

(67 270)

(67 270)

197

197

(64 218)

(64 218)

A Garanciaalap tartalékának változása

(135)

135

0

Valós érték változások

3

(26)

(23)

Egyéb

60

(53)

7

A 2006. évi gazdasági eredmény allokációja

23

174

(197)

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2006. évi költségvetési eredmény

(1 848)

(1 848)

A költségvetési év gazdasági eredménye

7 462

7 462

2007. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2007. DECEMBER 31-I EGYENLEG

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

A Garanciaalap tartalékának változása

158

(158)

0

Valós érték változások

34

34

Egyéb

113

(108)

5

A 2007. évi gazdasági eredmény allokációja

4

7 458

(7 462)

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2007. évi költségvetési eredmény

(1 529)

(1 529)

A költségvetési év gazdasági eredménye

12 686

12 686

2008. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2008. DECEMBER 31-I EGYENLEG

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

E.   MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

A számlák vezetése a legutóbb a 2007. december 17-i 1525/2007/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.), valamint a legutóbb 2007. április 23-án módosított, az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik.

A költségvetési rendelet 133. cikke értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője elfogadja azokat a számviteli szabályokat és módszereket, amelyeket valamennyi intézménynél és szervnél alkalmazni kell. Ezek az eredményszemléletű számviteli politikák a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS), vagy azok hiányában a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokon (IFRS) alapulnak, amelyeket a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB) illetve a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsát ki. Ezeket a szabályokat a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadta el a szakmai iránymutatást nyújtó „számviteli standardok szakértői tanácsadó csoport” állásfoglalásának kikérése után. A számviteli szabályokat rendszeresen felülvizsgálják és szükség esetén aktualizálják.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott értékelési és elszámolási szabályokat a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazzák, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének a követő év március 31-ig kell benyújtania az előzetes összevont éves beszámolót a Számvevőszéknek ellenőrzésre. A Bizottságnak július 31-ig kell elfogadnia a végleges összevont beszámolót, amelyet ezután a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatával együtt november 15-ig közzétesznek a Hivatalos Lapban.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash-flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszférában tevékeny gazdálkodó egységek esetében, mint például az Európai Közösségek, a cél konkrétabban a döntéshozatalhoz jól felhasználható információk nyújtása, valamint annak igazolása, hogy az adott szervezet a rábízott eszközökkel hatékonyan és felelősségteljesen gazdálkodott.

A megbízható és valós kép bemutatása érdekében nem elég, hogy a pénzügyi kimutatások lényeges információkat nyújtanak az adott intézmény, illetve ügynökség tevékenységeinek természetéről és köréről, finanszírozásának módjáról, működéséről; a pénzügyi kimutatásoknak világosnak és érthetőnek kell lenniük, lehetővé téve a költségvetési évek közötti összehasonlítást. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

Az európai intézmények és ügynökségek számviteli rendszere költségvetési számvitelre és általános (pénzügyi) számvitelre tagolódik. Mindkét rendszer számláit euróban vezetik, az elszámolási időszak a naptári év. A költségvetési számlák részletes képet nyújtanak a költségvetés végrehajtásáról. E számlák vezetése a módosított pénzforgalmi szemlélet alapján történik. Az általános számlák lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások összeállítását, mivel az eredményszemléletű számviteli szabályok alapján tartalmazzák a költségvetési év eredményszemléletű számviteli szabályokon alapuló valamennyi bevételét és kiadását, és úgy kerültek kialakításra, hogy december 31-vel mérleg formájában megállapítható legyen belőlük a pénzügyi helyzet.

A költségvetési rendelet 124. cikke meghatározza a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket:

| — | a gazdálkodó egység folytatásának elve; |
| --- | --- |

—

a gazdálkodó egység folytatásának elve;

| — | az óvatosság elve; |
| --- | --- |

—

az óvatosság elve;

| — | a számviteli módszerek következetességének elve; |
| --- | --- |

—

a számviteli módszerek következetességének elve;

| — | az információk összehasonlíthatóságának elve; |
| --- | --- |

—

az információk összehasonlíthatóságának elve;

| — | a lényegesség elve; |
| --- | --- |

—

a lényegesség elve;

| — | a bruttó elszámolás elve; |
| --- | --- |

—

a bruttó elszámolás elve;

| — | a tartalom elsődlegessége a formával szemben elve; |
| --- | --- |

—

a tartalom elsődlegessége a formával szemben elve;

| — | az eredményelszámolás elve. |
| --- | --- |

—

az eredményelszámolás elve.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

Az Európai Közösségek konszolidációs körébe 39 ellenőrzött gazdálkodó egység, egy társult és három közös vállalkozás tartozik. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek teljes jegyzékét a 10. megjegyzés tartalmazza. 2007-hez képest a konszolidálásba bevont egységek köre nyolc ügynökséggel bővült. E bővülésnek nincs lényeges hatása az összevont pénzügyi kimutatásokra. 2008 végén egyetlen közösségi ügynökség felszámolására került sor. Ezen ügynökség tevékenységeit az Európai Bizottság vette át. Az ügynökség bevételei és kiadásai az összevont gazdasági eredménykimutatás részét képezik.

10

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Az ellenőrzött gazdálkodó egységek olyan gazdálkodó egységek, amelyek pénzügyi és működési politikáinak közvetlen vagy közvetett irányítására az Európai Közösségek jogosult annak érdekében, hogy előnye származhasson e gazdálkodó egységek tevékenységeiből. E hatáskörnek azonnal gyakorolhatónak kell lennie. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget. A szavazati jogok többségének birtoklása, mint az ellenőrzés leginkább elterjedt mutatója, a legtöbb esetben nem alkalmazható az Európai Közösségek esetében.

A konszolidáció körébe tartozó európai intézményeket a megfelelő alapszerződésekkel hozták létre. Ezek az intézmények képezik az Európai Közösségek szervezeti felépítését, és vitathatatlanul hozzájárulnak az Európai Közösségek célkitűzéseihez. Emiatt úgy tekinthető, hogy ezek az intézmények az Európai Közösségek kizárólagos ellenőrzése alatt állnak.

Ugyanezen megfontolás szerint úgy lehet tekinteni, hogy a másodlagos jogi aktussal létrehozott közösségi szervek és végrehajtó ügynökségek az Európai Közösségek kizárólagos ellenőrzése alatt állnak, emiatt bekerülnek a konszolidációs körbe. Meg kell jegyezni, hogy a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Alicante) és a Közösségi Növényfajta-hivatal (Angers) nem kap támogatást a Közösségek általános költségvetéséből. A konszolidálásba ugyanakkor bevontak az Európai Unió harmadik pillérébe tartozó két ügynökséget is, amelyek támogatást kaptak az Európai Közösségek általános költségvetéséből (lásd a 10. megjegyzést is). Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő. A „Magfúzió az Energiáért” Ügynökség 2041-re tervezett megszüntetésekor az esetleges többletet vagy hiányt fel kell majd osztani az akkori tagok között.

10

Az Európai Közösségek által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló egyenlegei, valamint a közöttük létrejött tranzakciók kiszűrésre kerültek. A gazdálkodó egységeken belüli tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az Európai Közösségek jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír a pénzügyi és működési politikai döntések tekintetében, ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük adottnak, ha az Európai Bizottság közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja.

A társult vállalkozásokban lévő befektetéseket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az Európai Közösségeknek a társult vállalkozások akvizíció utáni nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok akvizíciót követő változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A befektetés könyv szerinti értékét az akvizíció utáni halmozott változásokkal módosítják. A társult vállalkozástól kapott osztalék csökkenti a befektetés könyv szerinti értékét. Az Európai Közösségek és társult vállalkozásai közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A társult vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Közösségek által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. A társult vállalkozások tőkemódszer alkalmazásakor felhasznált pénzügyi kimutatásait gyakorlati okok miatt nem korrigálták.

Az Európai Közösségek nem törekszenek jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkeznek egy kockázati tőkealapban. Az ilyen alapokat emiatt értékesíthető pénzügyi eszközökként kezelik, a tőkemódszer pedig nem kerül alkalmazásra.

Közös vállalkozások

A közös vállalkozás olyan szerződéses megállapodás, amellyel az Európai Közösségek és egy vagy több fél (a „vállalkozók”) közös ellenőrzés alatt álló gazdasági tevékenységbe kezd. A közös ellenőrzés egy gazdasági tevékenység fölött közvetlenül vagy közvetve gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása.

A közös vállalkozásokban lévő befektetéseket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az Európai Közösségeknek a közös ellenőrzésű gazdálkodó egységeik nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A befektetés könyv szerinti értékét a halmozott változásokkal módosítják.

Az Európai Közösségek és közös irányítású gazdálkodó egysége közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A közös vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Közösségek által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek

Az Európai Közösségek nem ellenőrzi, így beszámolójába sem vonták be azokat az alapokat, amelyeket a Közösségek az Európai Közösségek személyzetének közös betegbiztosítási rendszere, valamint az Európai Fejlesztési Alap megbízásából kezel. 2008. december 31-én e kettő összes eszközállománya 288 millió EUR, illetve 1 219 millió EUR volt – lásd a 11. megjegyzést.

11

1.4.   AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.4.1.   Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, ami az Európai Közösségek funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik.

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be.

Az alábbi tételekre eltérő átváltási módszerek vonatkoznak:

| — | az ingatlanok, gépek, berendezések és az immateriális javak értékelése beszerzési értékükön történik, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik; valamint |
| --- | --- |

—

az ingatlanok, gépek, berendezések és az immateriális javak értékelése beszerzési értékükön történik, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik; valamint

| — | az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap keretében fizetett előfinanszírozások euróra való átváltása a kifizetés hónapját követő hónap 10. napján érvényes átváltási árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap keretében fizetett előfinanszírozások euróra való átváltása a kifizetés hónapját követő hónap 10. napján érvényes átváltási árfolyamon történik.

A pénzügyi eszközök és kötelezettségek külföldi pénznemben meghatározott év végi egyenlegeit a december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra:

EUR átváltási árfolyamok

| Pénznem | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,8750 | 26,6280 |
| DKK | 7,4506 | 7,4583 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,9525 | 0,7333 |
| HUF | 266,7000 | 253,7300 |
| LVL | 0,7083 | 0,6964 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1535 | 3,5935 |
| RON | 4,0225 | 3,6077 |
| SKK | 30,1260 | 33,5830 |
| SEK | 10,8700 | 9,4415 |
| JPY | 126,1400 | 164,9300 |
| USD | 1,3917 | 1,4721 |

Pénznem

2008.12.31.

2007.12.31.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,8750

26,6280

DKK

7,4506

7,4583

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,9525

0,7333

HUF

266,7000

253,7300

LVL

0,7083

0,6964

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1535

3,5935

RON

4,0225

3,6077

SKK

30,1260

33,5830

SEK

10,8700

9,4415

JPY

126,1400

164,9300

USD

1,3917

1,4721

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris értékpapírok valós értékének átváltási különbözethez kapcsolódó változásait a gazdasági eredménykimutatásban mutatják ki. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken nyilvántartott nem monetáris pénzügyi eszközök és kötelezettségek átváltási különbözeteit a gazdasági eredménykimutatásban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átváltási különbözetei a valós érték tartalékban szerepelnek.

1.4.2.   Becslések alkalmazása

A nemzetközi költségvetési számviteli standardokkal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukba foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a menedzsment a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, céltartalékok, leltárkészletekkel és követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, elhatárolt bevételek és kiadások, függő követelések és kötelezettségek, valamint az állóeszközök és ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkezett változásokat ismertté válásuk időszakában veszik figyelembe.

1.5.   MÉRLEG

1.5.1.   Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a felhalmozott értékcsökkenéssel és az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök amortizációja a becsült hasznos élettartam (4 év) alatt lineárisan történik. A saját előállítású immateriális javak elszámolása a gazdasági eredménykimutatásban történik ráfordításként. A számítógépes szoftverek fejlesztését és karbantartását kiadásként számolják el felmerülésükkor, mint tudományos kutatás-fejlesztési költségeket.

1.5.2.   Ingatlanok, üzemek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása az értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. Az eredeti bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági előnyöket vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az Európai Közösségek élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költség a gazdasági eredménykimutatásban kerül elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerült. Mivel az Európai Közösségek nem vesz fel hitelt az ingatlanok, gépek és berendezések beszerzéséhez, az ilyen beszerzésekhez kapcsolódóan nem merül fel hitelfelvételi költség.

A földterületekre és a műalkotásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

Értékcsökkenési kulcsok

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % |
| Üzemek, gépek és berendezések | 10 % – 25 % |
| Bútorok, berendezési tárgyak | 10 % – 25 % |
| Beépített és mozdítható berendezési tárgyak | 10 % – 33 % |
| Járművek | 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % |
| Egyéb tárgyi eszközök | 10 % – 33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Épületek

4 %

Üzemek, gépek és berendezések

10 % – 25 %

Bútorok, berendezési tárgyak

10 % – 25 %

Beépített és mozdítható berendezési tárgyak

10 % – 33 %

Járművek

25 %

Számítástechnikai berendezések

25 %

Egyéb tárgyi eszközök

10 % – 33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevétel és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének különbözetéből adódik. Ez a gazdasági eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyi eszköz lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az Európai Közösségek viseli. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdő időpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. Minden egyes lízingfizetést úgy osztanak meg a kötelezettség és a finanszírozási költségek között, hogy a még rendezetlen finanszírozási egyenleg kamatlába állandó legyen. A bérleti kötelezettségek (a finanszírozási költségek nélkül) az egyéb (hosszú és rövid lejáratú) kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak során a gazdasági eredménykimutatásban számolják el, hogy a kötelezettség fennmaradó összegére nézve mindegyik időszakban állandó időszaki kamatláb adódjon. A pénzügyi lízing keretében beszerzett eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing keretében tett kifizetéseket a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel számolják el a gazdasági eredménykimutatásban.

1.5.3.   Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az értékcsökkenési leírás tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát mindegyik mérlegfordulónapon felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét.

1.5.4.   Beruházások

Társult vállalkozásokban lévő befektetések és közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek

A társult vállalkozásokban lévő befektetések és közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek elszámolása a tőkemódszer használatával történik. A befektetések értékvesztését akkor vizsgálják, amikor az értékvesztésre utaló jelek mutatkoznak, és azokat szükség esetén alacsonyabb megtérülő értékre írják le. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. pont tartalmazza.

1.5.3

Kockázati tőkealapokban lévő befektetések

Besorolás és értékelés

A kockázati tőkealapokban lévő befektetéseket értékesíthető eszközökként sorolják be, ennek megfelelően valós értéken tartják nyilván, a valós érték változásaiból eredő nyereségeket és veszteségeket (az átváltási különbözeteket is) pedig a valós érték tartalékban kell megjeleníteni.

A valós értékkel kapcsolatos megfontolások

Mivel a kockázati tőkealapokban lévő befektetéseknek nincsen aktív piacon jegyzett piaci ára, és hiányoznak a megbízható értékelési technikák, értékelésük egyenként, a következő két érték közül a kisebbiken történik: bekerülési érték vagy az alapkezelő által a mérleg fordulónapjáig jelentett elszámolható nettó eszközérték (net asset value, NAV), kizárva így azt az esetleges nem realizált hozzárendelhető nyereséget, amely a mögöttes befektetési portfólióban megjelenhet. A mérleg fordulónapján kevesebb mint két éve fennálló kockázati tőkealapokban lévő befektetések értékelése ugyanezen elvek alapján történik, kivéve azt az esetet, amikor a nem realizált veszteségeket csak az igazgatási kiadások okozzák, ekkor ugyanis a mögöttes befektetési portfólió korai életszakaszára tekintettel nem veszik figyelembe ezeket a nem realizált veszteségeket.

A kockázati tőkealapokban lévő befektetések valós értékét e módszer szerint az aggregált nettó eszközérték módszer alkalmazásával kapják meg, amely magában foglalja azt a feltételezést, hogy amennyiben az egyes alapok nettó eszközértéke az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető, úgy az összes alap aggregált nettó eszközértéke is összhangban van az IAS 39-cel.

E módszerrel összhangban az alapok három kategóriába sorolhatók:

| — | I. kategória – alapok, amelyek már alkalmazzák az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait. |
| --- | --- |

—

I. kategória – alapok, amelyek már alkalmazzák az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait.

| — | II. kategória – alapok, amelyek az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető egyéb értékelési iránymutatásokat (pl. AFIC, BVCA és EVCA értékelési iránymutatások) vagy standardokat alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

II. kategória – alapok, amelyek az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető egyéb értékelési iránymutatásokat (pl. AFIC, BVCA és EVCA értékelési iránymutatások) vagy standardokat alkalmaznak.

| — | III. kategória – alapok, amelyek nem az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait vagy az IAS 39-cel összhangban lévő egyéb értékelési iránymutatást alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

III. kategória – alapok, amelyek nem az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait vagy az IAS 39-cel összhangban lévő egyéb értékelési iránymutatást alkalmaznak.

Az I. és II. kategóriánál a valós értéken történő értékelésből eredő nem realizált nyereségeket a tartalékokban számolják el, a nem realizált veszteségeket pedig értékvesztési szempontból megvizsgálják annak meghatározására, hogy a gazdasági eredménykimutatásban értékvesztésként, vagy a valós érték tartalék változásaiként számolják-e el őket. A valós értéken kifejezett elszámolható nettó eszközérték meghatározása vagy az Európai Közösségek alapban meglévő tulajdonjoga százalékos arányának és a legfrissebb beszámolóban szereplő nettó eszközérték szorzataként, vagy pedig – amennyiben az rendelkezésre áll – a részesedés ugyanazon időpontban érvényes (az adott alapkezelő által ismertetett) pontos értékének alkalmazásával történik.

A III. kategóriába tartozó befektetések értékelése az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken történik (bár jelenleg nincs ilyen befektetés).

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi instrumentum minden olyan szerződés, amely valamely gazdálkodó egységnél pénzügyi eszközt, ugyanakkor egy másik gazdálkodó egységnél pénzügyi kötelezettséget vagy tőkeinstrumentumot keletkeztet.

Besorolás

Az Európai Közösségek a következő kategóriákba sorolja be pénzügyi eszközeit: az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök; a kölcsönök és követelések; a lejáratig tartandó befektetések; valamint az értékesíthető pénzügyi eszközök. A pénzügyi eszközök besorolását az első könyvelés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i.   A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha az Európai Közösségek akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszközöknek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

ii.   Kölcsönök és követelések

A kölcsönök és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EK az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árukat vagy szolgáltatásokat biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

iii.   Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített fizetési összegű vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az Európai Közösségek határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E költségvetési évben az Európai Közösségek nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetésekkel.

iv.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származékos eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy a Közösségek milyen időtartamot követően kívánja értékesíteni őket. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják be a nem konszolidált gazdálkodó egységekbe történő befektetéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket.

Első nyilvántartásba vétel és értékelés

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az Európai Közösségek kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A kölcsönöket abban az időpontban veszik számviteli nyilvántartásba, amikor a kölcsönvevőnek pénzátutalást teljesítenek. A pénzügyi eszközök első nyilvántartásba vétele az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik minden olyan pénzügyi eszköz esetében, amelynek nyilvántartása nem a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt összegen történik. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig a gazdasági eredménykimutatásban ráfordításként számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető mint az összes jövőbeni pénzbevétel jelenértéke, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A pénzügyi eszközök kivezetésre kerülnek, ha a befektetések pénzáramaihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az Európai Közösségek a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően átadta.

Későbbi értékelés

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. A „nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek a gazdasági eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a tényleges kamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetében a tényleges kamatláb-módszert nem kell a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Ennek oka az, hogy e kölcsönök a viszonossági vagy back-to-back műveletek jellegzetességeit mutatják, a hitelkihelyezések és hitelfelvételek feltételeiben, illetve azok összegeit tekintve pedig csekély különbségek állnak fenn. Ezért az alapul szolgáló tranzakciók értelmezése tekintetében minden lényeges információ rendelkezésre áll. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az értékesíthető besorolású eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós érték tartalékban megjelenített valós érték kiigazítások kumulált összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök tényleges kamatláb módszerrel számított kamatát a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az Európai Közösségek osztalékfizetéshez való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az Európai Közösségek a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése

Az Európai Közösségek minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli pénzáramaira, amelyeket megbízhatóan lehet becsülni.

i.   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti tényleges kamatlábával diszkontált becsült jövőbeni pénzáramok (amelyek nem foglalják magukban a jövőbeni hitelveszteségeket) jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsön vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó tényleges kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeni pénzáramok becsült jelenértékének a kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó pénzáramokat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést a gazdasági eredménykimutatásban visszaírják.

ii.   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthetőként besorolt, tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely a beszerzési költség és a gazdasági eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A gazdasági eredménykimutatásban a tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem a gazdasági eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthetőként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést a gazdasági eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.5.   Készletek

A raktárkészletet a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlen költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során).

Amennyiben a raktárkészletet azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási költség közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási költség az a költség, amely az Európai Közösségek számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.6.   Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amely pénzelőleget (pénztárkészletet) szándékozik biztosítani a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során arra a célra kell felhasználni, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az Európai Közösségeknek. Az előfinanszírozás összegét a támogatható költségek elfogadása és a visszafizetett összegek (részben vagy egészben) csökkentik.

Az év végén fennálló előfinanszírozási összegek értéke a kifizetett eredeti összeg(ek) mínusz: visszafizetett összegek, elszámolt támogatható összeg, az év végéig el nem számolt, becsült támogatható összegek és az értékcsökkenések.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseivel összhangban a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek a halmozott kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegben.

1.5.7.   Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az Európai Közösségek nem fogja tudni beszedni a követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, ez utóbbi a jövőbeni várható pénzáramoknak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A leírás összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az egyedi leírásban még nem részesített kinnlevő beszedési megbízások után évente 20 %-os általános leírás megjelenítésére is sor kerül. Lásd a későbbiekben az 1.5.13. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt bevételek kezelésére vonatkozik.

1.5.13

1.5.8.   Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

A pénzeszközök és az azzal egyenértékű eszközök pénzügyi eszközök, és rövid lejáratú aktíváknak minősülnek. Ide tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések és a folyószámlahitelek. A folyószámlahitelek a folyó kötelezettségek alatti pénzügyi kötelezettségek között szerepelnek a mérlegben.

1.5.9.   Munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Az Európai Közösségek meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A meghatározott juttatási program olyan nyugdíjprogram, amely általában meghatározza a nyugdíjjuttatás azon összegét, amelyet a munkavállaló nyugdíjba vonulás után kap, és amely rendszerint olyan tényezőktől függ, mint az életkor, a munkaviszonyban eltöltött évek száma, valamint a fizetés. A munkavállalók fizetéséből levont hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem finanszírozzák.

A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét biztosítási matematikusok számítják ki a halmozott jogosultságok módszerének alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzkiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkont tényező olyan pénznemben meghatározott jó minőségű államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és a biztosításmatematikai feltételezések változásaiból adódó biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásokban mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

Az alkalmazást követő betegbiztosítási juttatások

Az Európai Közösségek munkavállalóinak az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat. A napi igazgatás ellátására különálló alapot (közös betegségbiztosítási rendszer, RCAM) hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazott munkavállalók, az özvegyek, valamint azok kedvezményezettjei jogosultak.

Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok, árvák stb.) nyújtott juttatásokat a „Foglalkoztatás utáni munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, biztosításmatematikai számításokra van szükség. A mérlegben szereplő kötelezettség meghatározásának alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb).

1.5.10.   Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az Európai Közösségeknek meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme állt fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. A jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges várható kiadások beszámolókészítési időpontban tett legjobb becslésével egyenlő. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

Amennyiben a pénz időértékének hatása jelentős, úgy a céltartalék összege a kötelezettség rendezéséhez várhatóan szükséges kiadások jelenértékével egyenlő. Az alkalmazott diszkontráta az a ráta, amely tükrözi a pénz időértékének folyó piaci értékeléseit és a kötelezettségre jellemző kockázatokat, de nem tükrözi azokat a kockázatokat, amelyekre nézve a jövőbeni pénzáramokra vonatkozó becsléseket kiigazították.

1.5.11.   Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként, vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (kölcsönök) tartják nyilván. A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és igazolásokkal alátámasztott adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken a tényleges kamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg a tényleges kamatláb-módszer használatával. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek a kötelezettségek a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek közé tartozónak számítanak a negatív valós értékű származtatott (származékos) eszközök. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek elszámolása, lásd az 1.5.4. megjegyzést.

1.5.4

1.5.12.   „Szállítói” kötelezettségek

A Közösségek „szállítói” kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatás-beszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb közösségi finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igénylésével kapcsolatos. A költségtérítési igénylés beérkezésekor az igényelt összeget „szállítói” kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak támogathatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és támogatható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező „szállítói” kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és Európai Közösségek általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.13.   Passzív és aktív időbeli elhatárolások

Az eredményszemléletű elszámolás egyik központi eleme azt biztosítani, hogy az ügyleteket abban az elszámolási időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Ezt nevezik elhatárolásnak. Vizsgálatra van szükség különösen a közösségi alapok kedvezményezettjeinél felmerült, de a Közösségeknek még nem jelentett támogatható kiadásokat (elhatárolt kiadások) illetően. A tevékenységtípusok és a rendelkezésre álló információk függvényében különböző módszereket használnak annak érdekében, hogy a lehető legjobban meg lehessen becsülni ezeket az összegeket. Egyes kifizetéseket ugyanakkor a folyó évben teljesítenek, holott azok későbbi időszakokhoz kapcsolódnak (halasztott kiadások): ezeket azonosítani kell, és a megfelelő időszak(ok)ban kell feltüntetni.

Az Európai Közösségek számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatással összhangban végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtanak.

A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve a Bizottság már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (EK-Szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban.

Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   Bevételek

Nem értékesítésből származó bevételek

Ez alkotja a Közösségek bevételeinek túlnyomó részét, elsősorban a közvetlen és követett adókat, valamint a saját forrásokat foglalja magában. Az Európai Közösségek az adókon kívül más felektől származó fizetéseket is kaphat, ilyenek például a vámok, a pénzbírságok és az adományok.

Héa- és GNI-alapú saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek nyilvántartásának időszaka azonos azzal az időszakkal, amikor az Európai Közösségek felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de az Európai Közösségeknek még meg nem fizetett bevételeket meg kell becsülni, és elhatárolt bevételekként kell kimutatni. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel (25 %) csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak a gazdasági eredménykimutatásban.

Pénzbírságok

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró közösségi határozatot, és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a követelés után értékcsökkenést számolnak el. A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| — | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget a Közösségek véglegesen behajtja; |
| --- | --- |

—

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget a Közösségek véglegesen behajtja;

| — | vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben a közösségi jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

—

vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben a közösségi jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a bírság tőkerészét az előírt háromhónapos határidőn belül meg kell fizetni, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EK-Szerződés 242. cikke). A kötelezettnek átmenetileg meg kell fizetnie a bírságot, ehelyett azonban az összegről bizonyos feltételek mellett és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének hozzájárulásával bankgaranciát is bemutathat.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és átmenetileg már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg. Mivel azonban a címzett közösségi határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a követeléssel szemben számolják el. Ha fizetés helyett garanciát adnak, úgy a bírságot továbbra is követelésként tartják nyilván.

Amennyiben valószínűnek látszik, hogy az Elsőfokú Bíróság nem a Közösségek javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után az Európai Közösségek kamatot kap: ezt a felhalmozott kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

Kiadások visszafizettetése

A korábban az uniós költségvetés által a végső kedvezményezett, harmadik ország vagy tagállam felé kifizetett kiadások visszafizettetésére okot adó műveletekre visszafizettetési utasításokat, illetve a következő kifizetés terhére elszámolt levonásokat bocsátanak ki és vezetnek be a könyvekbe a következők szerint:

| — | Kiadások visszafizettetése: A beszedés fenti típusai esetében a számviteli szabályok megkövetelik, hogy amennyiben a visszafizettetési utasítás az eredeti kifizetés évében kerül kibocsátásra, akkor azt a fogadónak az adott év kiadásainak csökkentésével szemben követelésként kell lekönyvelnie. Ha azonban a visszafizettetési utasítás ettől eltérő évben kerül kiállításra, a követelés az adott év gazdasági eredménykimutatásának „kiadások visszafizettetése” fejezetében bevételként szerepel; vagy |
| --- | --- |

—

Kiadások visszafizettetése: A beszedés fenti típusai esetében a számviteli szabályok megkövetelik, hogy amennyiben a visszafizettetési utasítás az eredeti kifizetés évében kerül kibocsátásra, akkor azt a fogadónak az adott év kiadásainak csökkentésével szemben követelésként kell lekönyvelnie. Ha azonban a visszafizettetési utasítás ettől eltérő évben kerül kiállításra, a követelés az adott év gazdasági eredménykimutatásának „kiadások visszafizettetése” fejezetében bevételként szerepel; vagy

| — | Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek: ebben az esetben az összeg az előfinanszírozásról szóló fejezetben kerül kimutatásra. |
| --- | --- |

—

Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek: ebben az esetben az összeg az előfinanszírozásról szóló fejezetben kerül kimutatásra.

Értékesítési bevételek

Az áruértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtással járó ügyletek bevételeit az ügylet (beszámolókészítési időpontban való) lebonyolítottsága fokának függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatkiadások

A kamatbevételeket és kamatkiadásokat a tényleges kamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatkiadásokat a megfelelő időszakban. A tényleges kamatláb az a kamatláb, amellyel ha a becsült jövőbeli pénzbeli fizetéseket vagy pénzbevételeket a pénzügyi eszköz várható élettartamára (vagy szükség esetén egy rövidebb időszakra) vetítve diszkontáljuk, pontosan a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség nettó könyv szerinti értékét kapjuk. A tényleges kamatláb számításakor az Európai Közösségek megbecsüli a pénzáramokat, ami során figyelembe veszi a pénzügyi eszköz (például fizetési opciók) valamennyi szerződéses feltételét, de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, a tényleges kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli pénzáramok diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Az osztalékok elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   Kiadások

Az áru- és szolgáltatásvásárlásból származó adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és Európai Közösségek általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik.

A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az Európai Közösségekre jellemző kiadások, kiadásainak többsége ezekből áll. A kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségigénylés érkezik be, és az teljesíti az elszámolási kritériumokat, úgy azt kiadásként számolják el a támogatható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült támogatható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges eszköz, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Közösségek ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés közzétételére kerül sor akkor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

A függő követeléseket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelni kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözzék a fejleményeket. Amennyiben gyakorlatilag biztossá vált, hogy a gazdasági hasznok, illetve a szolgáltatáspotenciál beáramlására sor kerül, és az eszköz értékét megbízhatóan mérni lehet, úgy az eszközt és a kapcsolódó bevételeket azon időszak pénzügyi kimutatásaiban kell elszámolni, amelyben a változásra sor kerül.

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Közösségek ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

A függő kötelezettségeket közzéteszik, kivéve ha csekély a gazdasági hasznokat megtestesítő forrás vagy szolgáltatáspotenciál kiáramlásának valószínűsége. Mivel az Európai Közösségek napi tevékenységeinek (például az uniós jogszabályok és normák végrehajtása és betartatása) természete miatt kockázatoknak van kitéve, és mint sok közjogi szerv esetében, e kockázatok némelyike önbiztosított, semmilyen függő kötelezettséget nem mutatnak ki addig, amíg egy meghatározott esemény be nem következik, mivel addig az erőforrások kiáramlásának lehetősége csekély.

A függő kötelezettségeket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelik annak megállapítására, hogy valószínűvé vált-e a gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlása. Ha valószínűvé válik, hogy egy függő kötelezettségként kezelt tétel esetében gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, céltartalék képzésére kerül sor azon időszak pénzügyi kimutatásaiban, amelyben a valószínűség változása bekövetkezik.

Kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

A jövőbeli finanszírozásra irányuló kötelezettségvállalás olyan jogi vagy vélelmezett – rendszerint szerződéses – kötelezettségvállalás, amelyet az Európai Közösségek vállalt, és amely források jövőbeli kiáramlását igényelheti.

Biztosítékok

A garanciák olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelések vagy kötelezettségek, amelyek meglétét csak a garancia tárgyát képező esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. A garanciák így függő követelésnek, illetve függő kötelezettségnek minősülnek. A garancia rendeződik, ha annak tárgya már nem áll fenn. Ez akkor kristályosodik ki, amikor a kezes általi fizetés lehívásának feltételei teljesülnek.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én | 105 |
| Növekedés | 30 |
| Értékesítés | (3) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változtatások | 2 |
| Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én | 134 |
| Kumulált értékcsökkenés 2007. december 31-én | 61 |
| Éves értékcsökkenési leírás | 19 |
| Értékesítés | (2) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változtatások | 0 |
| Kumulált értékcsökkenés 2008. december 31-én | 78 |
| NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2008. DECEMBER 31-ÉN | 56 |
| Nettó könyv szerinti érték 2007. december 31-én | 44 |

millió EUR

Összeg

Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én

105

Növekedés

30

Értékesítés

(3)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

Egyéb változtatások

2

Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

134

134

Kumulált értékcsökkenés 2007. december 31-én

61

Éves értékcsökkenési leírás

19

Értékesítés

(2)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

Egyéb változtatások

0

Kumulált értékcsökkenés 2008. december 31-én

Kumulált értékcsökkenés 2008. december 31-én

78

78

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2008. DECEMBER 31-ÉN

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2008. DECEMBER 31-ÉN

56

56

Nettó könyv szerinti érték 2007. december 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2007. december 31-én

44

44

Az összegek elsősorban a számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

Néhány országban a telek értékét nem lehet megkülönböztetni az épület értékétől, mivel a kettőt együtt, egy egészként vásárolták. A telek értékét – amelyre értékcsökkenés nem számolható el – külön csak szükség esetén értékelik, például később felmerülő kiadások esetében, úgymint új ingatlan építése vagy részleges eladás.

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Gépek és berendezések | Egyéb berendezések és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb tárgyi eszközök | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én | 3 860 | 350 | 194 | 446 | 115 | 1 943 | 332 | 7 240 |
| Növekedés | 38 | 24 | 16 | 59 | 23 | 368 | 115 | 643 |
| Értékesítés | (16) | (30) | (14) | (54) | (9) | 0 | 0 | (123) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 3 | 3 | 1 | 0 | 13 | 310 | (330) | 0 |
| Egyéb változtatások | 17 | 21 | 8 | 15 | 9 | 0 | 5 | 75 |
| Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Kumulált értékvesztés 2007. december 31-én | 1 506 | 281 | 142 | 333 | 81 | 374 | | 2 717 |
| Éves értékcsökkenési leírás | 122 | 29 | 16 | 62 | 13 | 77 | | 319 |
| Visszaírt értékcsökkenés | (15) | 0 | (1) | (1) | 0 | 0 | | (17) |
| Értékesítés | (5) | (30) | (10) | (50) | (9) | 0 | | (104) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 89 | (1) | 0 | 0 | 0 | (88) | | 0 |
| Egyéb változtatások | (81) | 21 | 2 | 5 | 7 | 85 | | 39 |
| Kumulált értékvesztés 2008. december 31-én | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2008. DECEMBER 31-ÉN | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |
| Nettó könyv szerinti érték 2007. December 31-én | 2 354 | 69 | 52 | 113 | 34 | 1 569 | 332 | 4 523 |

millió EUR

Telek és épületek

Gépek és berendezések

Egyéb berendezések és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb tárgyi eszközök

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó könyv szerinti érték 2007. december 31-én

3 860

350

194

446

115

1 943

332

7 240

Növekedés

38

24

16

59

23

368

115

643

Értékesítés

(16)

(30)

(14)

(54)

(9)

0

0

(123)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

3

3

1

0

13

310

(330)

0

Egyéb változtatások

17

21

8

15

9

0

5

75

Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

3 902

3 902

368

368

205

205

466

466

151

151

2 621

2 621

122

122

7 835

7 835

Kumulált értékvesztés 2007. december 31-én

1 506

281

142

333

81

374

2 717

Éves értékcsökkenési leírás

122

29

16

62

13

77

319

Visszaírt értékcsökkenés

(15)

0

(1)

(1)

0

0

(17)

Értékesítés

(5)

(30)

(10)

(50)

(9)

0

(104)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

89

(1)

0

0

0

(88)

0

Egyéb változtatások

(81)

21

2

5

7

85

39

Kumulált értékvesztés 2008. december 31-én

Kumulált értékvesztés 2008. december 31-én

1 616

1 616

300

300

149

149

349

349

92

92

448

448

2 954

2 954

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2008. DECEMBER 31-ÉN

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2008. DECEMBER 31-ÉN

2 286

2 286

68

68

56

56

117

117

59

59

2 173

2 173

122

122

4 881

4 881

Nettó könyv szerinti érték 2007. December 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2007. December 31-én

2 354

2 354

69

69

52

52

113

113

34

34

1 569

1 569

332

332

4 523

4 523

A pénzügyi lízingek és hasonló jogosultságok kapcsán még fizetendő összegek a mérlegben a hosszú lejáratú és rövid lejáratú kötelezettségek között kerülnek kimutatásra (lásd a 2.15. és 2.18.1. megjegyzést is). Ezek a következőképpen oszlanak meg:

2.15

2.18.1

PÉNZÜGYI LÍZINGEK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | Kumulált díjak (A) | A jövőben fizetendő összegek | Érték össze-sen | Később felmerülő eszköz-költségek | Eszköz-érték | Értékcsök-kenés | Nettó könyv szerinti érték |
| 1 éven belül | 1 éven túl | 5 éven túl | Összes kötelezettség (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | A + B + C + E |
| Telek és épületek | 732 | 47 | 239 | 1 520 | 1 806 | 2 538 | 61 | 2 599 | (442) | 2 157 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 6 | 5 | 11 | 0 | 16 | 22 | 0 | 22 | (6) | 16 |
| Összesen 2008.12.31-én | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |
| Összesen 2007.12.31-én | 331 | 32 | 170 | 1 349 | 1 551 | 1 882 | 61 | 1 943 | (374) | 1 569 |

millió EUR

Leírás

Kumulált díjak (A)

A jövőben fizetendő összegek

Érték össze-sen

Később felmerülő eszköz-költségek

Eszköz-érték

Értékcsök-kenés

Nettó könyv szerinti érték

1 éven belül

1 éven túl

5 éven túl

Összes kötelezettség (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

A + B + C + E

Telek és épületek

732

47

239

1 520

1 806

2 538

61

2 599

(442)

2 157

2 157

Egyéb tárgyi eszközök

6

5

11

0

16

22

0

22

(6)

16

16

Összesen 2008.12.31-én

Összesen 2008.12.31-én

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

Összesen 2007.12.31-én

Összesen 2007.12.31-én

331

331

32

32

170

170

1 349

1 349

1 551

1 551

1 882

1 882

61

61

1 943

1 943

(374)

(374)

1 569

1 569

2.3.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ BEFEKTETÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Befektetések társult vállalkozásokban | 2.3.1 | 278 | 246 |
| Érdekeltségek közös vállalkozásokban | 2.3.2 | 145 | 32 |
| Garanciaalap | 2.3.3 | 1 091 | 1 149 |
| Értékesíthető eszközök | 2.3.4 | 564 | 533 |
| Kereskedési céllal tartott eszközök | 2.3.4 | 0 | 13 |
| Befektetések összesen | | 2 078 | 1 973 |

millió EUR

Megjegyzés

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Befektetések társult vállalkozásokban

2.3.1

2.3.1

278

246

Érdekeltségek közös vállalkozásokban

2.3.2

2.3.2

145

32

Garanciaalap

2.3.3

2.3.3

1 091

1 149

Értékesíthető eszközök

2.3.4

2.3.4

564

533

Kereskedési céllal tartott eszközök

2.3.4

2.3.4

0

13

Befektetések összesen

Befektetések összesen

2 078

2 078

1 973

1 973

A befektetett eszközök között olyan befektetések szerepelnek, amelyek célja tartós kapcsolatok kiépítése és az Európai Közösségek tevékenységeinek elősegítése. Tartalmazza a Garanciaalap nettó eszközeit is.

2.3.1.   Befektetések társult vállalkozásokban: Európai Beruházási Alap (EBA)

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Összeg 2007.12.31-én | 246 |
| Részesedésszerzés | 33 |
| Részesedés a nettó többletből/(hiányból) | 10 |
| Egyéb tőkemozgások (osztalék) | (11) |
| Összeg 2008. december 31-én | 278 |

millió EUR

Összeg

Összeg 2007.12.31-én

Összeg 2007.12.31-én

246

246

Részesedésszerzés

33

Részesedés a nettó többletből/(hiányból)

10

Egyéb tőkemozgások (osztalék)

(11)

Összeg 2008. december 31-én

Összeg 2008. december 31-én

278

278

Az Európai Befektetési Alap (EBA) az Európai Unió kockázati tőkére, valamint a kkv-knak nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. Az 1994. június 6-i tanácsi határozatnak megfelelően – a Bizottság által képviselt – Európai Közösségek eredetileg 600 millió ECU-t jegyzett az EBA tőkéjéből, ami 600 részvényt, vagyis az EBA tőkéjének 30 %-át jelenti. A 2007-es alaptőke-emelést követően a Bizottság további részvényeket jegyzett, így 2008. december 31-én a Bizottság összesen 786 millió EUR-t jegyzett az EBA (2 865 millió EUR-s) alaptőkéjéből. Ez az EBA összes jegyzett tőkéjének 27,43 %-át teszi ki. A Bizottság 20 %-ot fizetett be, a fennmaradó le nem hívott összeg 629 millió EUR-t tett ki – lásd a 5.13.2. megjegyzést is.

5.13.2

A Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) között 2005-ben aláírt megállapodás értelmében a Bizottságnak bármikor jogában áll eladnia részvényeit az EBB-nek, az EBA értékelésének megfelelő, a kibocsátott részvények teljes számával osztott áron. Az eladási opció értéke nullához közelít, mivel a részvények eladási árának meghatározásához használt képlet hasonlít az EBA nettó saját tőkéjének meghatározásához használtra.

A Közösség EBA-ban eszközölt részesedésének értékelése az EK számviteli szabályaival összhangban a tőkemódszer segítségével történik. A részesedés értéke ennek megfelelően az EBA nettó eszközállományának 27,43 %-a, amely 2008. december 31-én 278 millió EUR-t tett ki (2007-ben 246 millió EUR-t), melyből 10 millió EUR érinti a 2008. évi eredményt. 2008-ban 6 millió EUR-nyi, a 2007-es költségvetési évhez kapcsolódó osztalék került kifizetésre.

2.3.2.   Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek

| millió EUR |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER Int | Összesen |
| Összeg 2007.12.31-én | 0 | 10 | 22 | 32 |
| Részesedésszerzés | 0 | 100 | 69 | 169 |
| Részesedés a nettó többletből/(hiányból) | 0 | (7) | (49) | (56) |
| Összeg 2008. december 31-én | 0 | 103 | 42 | 145 |

millió EUR

Galileo

SESAR

ITER Int

Összesen

Összeg 2007.12.31-én

Összeg 2007.12.31-én

0

0

10

10

22

22

32

32

Részesedésszerzés

0

100

69

169

Részesedés a nettó többletből/(hiányból)

0

(7)

(49)

(56)

Összeg 2008. december 31-én

Összeg 2008. december 31-én

0

0

103

103

42

42

145

145

Galileo program

A Galileo program pályára állítási és tesztelési fázisának (In Orbit Validation, IOV) végrehajtására a 876/2002/EK tanácsi rendelettel négyéves időtartamra (2002 és 2006 között) közös vállalkozást hoztak létre az EK-Szerződés 171. cikke értelmében. E jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó egység célja a Galileo-program fejlesztése során az igazgatás és a pénzügyi ellenőrzés egységességének biztosítása, valamint a programhoz rendelt pénzügyi eszközök mobilizálása ennek érdekében. Az alapító tagok a Bizottság által képviselt Európai Közösségek, valamint az Európai Űrügynökség (ESA) voltak. A Bizottság a transzeurópai hálózatok (TEN) költségvetéséből nyújtott támogatásokkal a Galileo közös vállalkozás (GJU) számára elérhetővé tette a pályára állítási és tesztelési fázishoz kapcsolódó tevékenységek társfinanszírozásához szükséges pénzügyi eszközöket.

A GJU-t 2006 végén felszámolási eljárás alá helyezték, az eljárás jelenleg is folyamatban van. A felszámolás alatt álló GJU nettó eszközállománya az év végén 0 EUR volt. A Galileo közös vállalkozás értékelését a tőkemódszerrel hajtják végre. Mivel a jogalany 2008-ban szüneteltette működését és még felszámolás alatt állt, nem keletkezett sem bevétel sem kiadás. A befektetés értéke 2008. december 31-én 0 EUR volt, ami az 585 millió EUR-s befektetésből és a halmozott veszteségben való 585 millió EUR-s részesedésből adódik össze.

A 2004-ben létrehozott és később a közösségi konszolidációs körbe bevont közösségi ügynökség, az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság (GSA) hivatalosan 2007. január 1-jén vette át a GJU-t, mivel a GJU-t felszámolás alá helyezték. Noha az új szerv feladata eredetileg a köz- és magánszféra közötti partnerség működtetése volt, a Tanács 2007. novemberi határozatát követően a Galileo programot most már teljes egészében a közösségi költségvetésből finanszírozzák. A 2008. július 25-i 638/2008/EK rendelet alapján továbbá ma már a Bizottság igazgatja a programot az EK nevében. Várhatóan 2009-ben kerül sor a Bizottság és az ESA közötti megállapodás aláírására, amely egyes gyakorlati kérdéseket rendez majd, így többek között a létrehozott eszközöknek a pályára állítási és tesztelési fázis végén (valószínűleg 2010 végén) a Bizottság részére történő átadását.

Megjegyzendő, hogy a Bizottság a Galileo program pályára állítási és tesztelési fázisához 2008 végéig 795 millió EUR-val járult hozzá, beleszámítva a GJU-ban eszközölt említett befektetést. Mivel ez a program jelenleg még mindig a kutatási fázisban tart, az EK számviteli szabályai szerint az elköltött pénzeket ráfordításként számolták el, az immateriális javak értéke nem változott. Az ilyen ráfordítások tőkésítésére csak akkor kerül sor, amikor a projekt a fejlesztési fázisba jut. A Galileo program következő fázisára (2008-tól 2013-ig) a bizottsági hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 2 645 millió EUR.

SESAR

A közös vállalkozás célja, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét valamennyi kapcsolódó kutatási és fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse, illetve ez utóbbi tevékenység által biztosítsa az európai légiszolgáltatási főterv (az ATM főterv) gyors ütemű végrehajtását. A SESAR közös vállalkozás 2007 közepén kezdte meg működését és 8 évvel az európai légiszolgáltatási főterv (az ATM főterv) Tanács általi jóváhagyását követően szűnik meg. A SESAR közös vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Közösségek, valamint az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol), amelyet hivatala képvisel. A tagok saját hozzájárulásukkal összhangban rendelkeznek szavazati joggal, ugyanakkor az alapítók mindegyike minimálisan a szavazati jogok 25 %-ával rendelkezik. A Bizottság 2008. december 31-én befizette a SESAR tagjai teljes hozzájárulásának 91,73 %-át. A SESAR program esetében (2007-től 2016-ig) a bizottsági hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 700 millió EUR. Az Európai Közösségek tőkehozzájárulásának alapja e közös vállalkozás esetében – a SESAR gazdálkodásáról szóló rendelet 5. cikkének megfelelően – a SESAR 2007. augusztus 10. (tevékenység kezdete) és 2008. december 31. közötti időszakra vonatkozó pénzügyi kimutatásai.

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet

Az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet (ITER) magában foglalja az Európai Közösségeket, valamint hat kockázatitőke-befektetőt Kínából, Indiából, Oroszországból, Koreából, Japánból és az Amerikai Egyesült Államokból. Az ITER létrehozásának céljai: az ITER létesítményeinek igazgatása, a tagok fúziós energiára vonatkozó kutatási és fejlesztési programjaiban részt vevő laboratóriumok, egyéb intézmények és magánszemélyek körében bátorítja az ITER létesítményeinek kiaknázását; elősegíti, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységeket végez. A tagok saját hozzájárulásukkal összhangban rendelkeznek szavazati joggal, a határozatokat azonban főszablyaként egyhangú szavazással kell meghozni. A Bizottság 2008. december 31-én befizette az ITER teljes hozzájárulásának 48,46 %-át. Az ITER program esetében (2007-től 2041-ig) a bizottsági hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 7 649 millió EUR.

2.3.3.   Garanciaalap

A GARANCIAALAP NETTÓ ESZKÖZEI (4)

4

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 887 | 901 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 205 | 249 |
| Eszközök összesen | 1 092 | 1 150 |
| Források összesen | (1) | (1) |
| Eszközök nettó értéke | 1 091 | 1 149 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Értékesíthető pénzügyi eszközök

887

901

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

205

249

Eszközök összesen

Eszközök összesen

1 092

1 092

1 150

1 150

Források összesen

Források összesen

(1)

(1)

(1)

(1)

Eszközök nettó értéke

Eszközök nettó értéke

1 091

1 091

1 149

1 149

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja a tanácsi határozat eredményeként a Közösségek által garantált hiteleket, különösen az Európai Beruházási Bank (EBB) Európai Unión kívüli hitelnyújtási műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleket, valamint az Európai Unión kívüli Euratom-hiteleket. E hosszú lejáratú eszköz finanszírozza a Közösség által garantált beragadt kölcsönöket, így hosszú lejáratú befektetésnek is tekinthető. Ezt bizonyítja az a tény is, hogy az értékesíthető eszközök csaknem 88 %-ának lejárata 1 és 10 év közötti (lásd a 7.9. megjegyzést is). Az alapot a Közösségek általános költségvetésből a műveletek tőkeértékének 9 %-ával megegyező összegben nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint a fizetési kötelezettségüknek eleget nem tevő azon adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. Bármilyen felmerülő éves többletet az Európai Közösségek általános költségvetésében a bevételi kimutatás külön megnevezésébe kell visszafizetni.

7.9

Az Európai Közösségek köteles költségvetését a harmadik országok számára nyújtott hitelek fedezésére szolgáló, a hitelgaranciához kapcsolódó tartalékkal kiegészíteni. E tartalék a garanciaalap szükségleteinek, és – amennyiben szükséges – az alapban rendelkezésre álló összeget meghaladó lehívott garanciák fedezésére szolgál, amelyek így könyvelésre kerülhetnek a költségvetésben. Az 1 276 millió EUR összegű tartalék megfelel a 2008. december 31-i kinnlévő hitelek 9 %-os célösszegének. A rendszer összes eszköze 2008. december 31-én1 091 millió EUR-t tett ki. A nettó eszközállomány és a céltartalék összege közötti különbözet az EU költségvetéséből az Alapba befizetendő összeg, vagyis 185 millió EUR. A hitelviszonyt megtestesítő értékesíthető értékpapírokból álló portfólió valós értékének változását a 2008. évi saját tőkében 15 millió EUR összegben számolták el (2007-ben (19) millió EUR).

A garanciaalap pénzügyi kockázatkezelési politikáit az 7. szakasz mutatja be.

2.3.4.   Egyéb befektetések

2.3.4.1.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Itt azok a befektetések és részesedések jelennek meg, amelyek megvásárlásával a cél a kedvezményezettek gazdasági tevékenységei fejlesztésének elősegítése volt.

HOSSZÚ LEJÁRATÚ ÉRTÉKESÍTHETŐ ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | EBRD | Kockázati tőkeműveletek | ETF Startup eszköz | EFSE | Egyéb | Összesen |
| Összegek 2007.12.31-én | 157 | 218 | 98 | 55 | 5 | 533 |
| Részesedésszerzés | 0 | 17 | 51 | 7 | 1 | 76 |
| Értékesítés és csökkenés | 0 | (27) | (4) | 0 | (2) | (33) |
| Újraértékelési tőketöbblet/(hiány) | 0 | 1 | (6) | 5 | (1) | (1) |
| Értékvesztés miatti veszteség | 0 | (5) | (6) | 0 | 0 | (11) |
| Összegek 2008.12.31-én | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |

millió EUR

EBRD

Kockázati tőkeműveletek

ETF Startup eszköz

EFSE

Egyéb

Összesen

Összegek 2007.12.31-én

157

218

98

55

5

533

Részesedésszerzés

0

17

51

7

1

76

Értékesítés és csökkenés

0

(27)

(4)

0

(2)

(33)

Újraértékelési tőketöbblet/(hiány)

0

1

(6)

5

(1)

(1)

Értékvesztés miatti veszteség

0

(5)

(6)

0

0

(11)

Összegek 2008.12.31-én

Összegek 2008.12.31-én

157

157

204

204

133

133

67

67

3

3

564

564

Befektetés az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankba (EBRD)

A Bizottság az EBRD 20 milliárd EUR-s teljes tőkéjének 3 %-át jegyezte. A mérlegfordulónapkor a lehívott összeg 157 millió EUR volt, amelyből 156 millió EUR-t fizettek ki. A lehívott tőkével kapcsolatos rendezetlen kifizetések (1 millió EUR) a rövid lejáratú kötelezettségek között szerepelnek, amortizált bekerülési értéken. A még le nem hívott tőkéhez kapcsolódó fennálló fizetési kötelezettség 443 millió EUR-t tesz ki, és a mérlegen kívüli tételek között, a függő kötelezettségeknél szerepel. Mivel az EBRD-t egyetlen tőzsdén sem jegyzik, valamint tekintettel az EBRD alapító okiratában rögzített, többek között az egyéb részesedések eladására vonatkozó, azt a beszerzési költségen maximáló és kizárólag a meglévő részvénytulajdonosoknak engedélyező szerződéses korlátozásokra, a Bizottság részesedését az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Kockázati tőkeműveletek

A kockázati tőkeműveletek keretében tőkebefektetések finanszírozásához nyújtanak összegeket a pénzügyi közvetítőknek. Noha e szerződések némelyike rendelkezik a kölcsönök jellemzőivel, e finanszírozási szerződések nagy része mégsem rendelkezik a kölcsönök alapvető és lényegi jellemzőivel (mivel sem fix visszafizetési ütemterv, sem megállapodott kamatláb nincsen a nyújtott tőkeösszegre), ezért az egész portfóliót közvetett tőkebefektetésként kezelik. E befektetéseket értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken számolják el, mivel nem állnak rendelkezésre aktív piacon jegyzett piaci árak, és valós értékük nem mérhető megbízható módon.

Egyéb befektetések

Az EBA vagyonkezelésében lévő legjelentősebb eszközök, a vállalkozási tevékenység megkezdésének megkönnyítését szolgáló program (Growth & Employment), a MAP-program, valamint a CIP-program, amelyek a kkv-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázati tőketársaságokba való befektetés révén (133 millió EUR). Emellett itt szerepel a Délkelet-Európáért Európai Alaphoz (EFSE) – amely szerkezetileg változó alaptőkéjű vállalkozás (SICAV) – kapcsolódó 67 millió EUR is. Az EFSE általános célja a gazdasági fejlődés és növekedés előmozdítása Délkelet-Európában helyi pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújtott pótlólagos fejlesztési források folyamatos rendelkezésre bocsátása révén. A Közösségek jelenlegi szavazati joga 14,7 %-ot tesz ki.

2.3.4.2.   Kereskedési céllal tartott eszközök

Ezen összegek jelenleg rövid lejárattal vannak nyilvántartva, lásd a 2.8.2. megjegyzést.

2.8.2

2.4.   KÖLCSÖNÖK

Ez a fejezet a Közösségek egy éven túli lejáratú követeléseit tartalmazza.

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Az EK költségvetésből nyújtott és ESZAK-hitelek | 179 | 189 |
| Felvett hitelből nyújtott hitelek | 3 386 | 1 617 |
| Nettó eszközérték | 3 565 | 1 806 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Az EK költségvetésből nyújtott és ESZAK-hitelek

179

189

Felvett hitelből nyújtott hitelek

3 386

1 617

Nettó eszközérték

Nettó eszközérték

3 565

3 565

1 806

1 806

2.4.1.   Az Európai Közösségek költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2007.12.31-én | 155 | 34 | 189 |
| Visszafizetések | (17) | (8) | (25) |
| A könyv szerinti érték változásai | 12 | 3 | 15 |
| Összesen 2008.12.31-én | 150 | 29 | 179 |

millió EUR

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2007.12.31-én

155

34

189

Visszafizetések

(17)

(8)

(25)

A könyv szerinti érték változásai

12

3

15

Összesen 2008.12.31-én

Összesen 2008.12.31-én

150

150

29

29

179

179

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Ez a tétel a tagsággal nem rendelkező országokkal való együttműködés részeként, különleges feltételekkel nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönöket tartalmazza. Ezen összegek mindegyikének esedékessége meghaladja az év végét követő 12 hónapot. E hitelek tényleges kamatlába 7,39 % és 12,36 % között mozog.

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáshitelei

A lakáshitelek az ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 54.2. cikkével összhangban saját forrásaiból nyújtott kölcsönök. E kölcsönöket 1 %-os fix kamattal nyújtják, ezért azok kedvezményes kölcsönnek minősülnek. E hitelek tényleges kamatlába 2,806 % és 22,643 % között mozog. E kölcsönök esetében a keletkezéskori valós értékként – gyakorlati okok miatt és lényegességi megfontolások alapján – az ügyleti árat alkalmazzák, függetlenül az esetlegesen biztosított kedvezményes kamatlábtól.

2.4.2.   Felvett hitelből nyújtott hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | MFA-hitelek | Euratom-hitelek | Fizetési mérleg | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2007.12.31-én | 795 | 482 | 0 | 478 | 1 755 |
| Új kölcsönök | 0 | 15 | 2 000 | 0 | 2 015 |
| Visszafizetések | (132) | (5) | 0 | (67) | (204) |
| Árfolyamkülönbözet | 0 | 1 | 0 | (61) | (60) |
| A könyv szerinti érték változásai | 0 | 1 | 4 | (12) | (7) |
| Összesen 2008.12.31-én | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| 1 éven belül esedékes összeg | 25 | 0 | 0 | 88 | 113 |
| 1 éven túl esedékes összeg | 638 | 494 | 2 004 | 250 | 3 386 |

millió EUR

MFA-hitelek

Euratom-hitelek

Fizetési mérleg

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2007.12.31-én

795

482

0

478

1 755

Új kölcsönök

0

15

2 000

0

2 015

Visszafizetések

(132)

(5)

0

(67)

(204)

Árfolyamkülönbözet

0

1

0

(61)

(60)

A könyv szerinti érték változásai

0

1

4

(12)

(7)

Összesen 2008.12.31-én

663

494

2 004

338

3 499

1 éven belül esedékes összeg

1 éven belül esedékes összeg

25

25

0

0

0

0

88

88

113

113

1 éven túl esedékes összeg

1 éven túl esedékes összeg

638

638

494

494

2 004

2 004

250

250

3 386

3 386

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) keretében nyújtott kölcsönök

Az MFA szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt fizetésimérleg- és/vagy költségvetési támogatást nyújtanak az EU területéhez földrajzilag közel fekvő harmadik partnerországoknak. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú kölcsönök vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészíti ki.

A Bizottság nem kapott garanciákat harmadik féltől e hitelekre, azonban a garanciaalap biztosítja ezeket (lásd a 2.3.3. megjegyzést).

2.3.3

Euratom-kölcsönök

Az Európai Bizottság által képviselt Euratom az Európai Közösségek egyik önálló jogi személyisége. Ezen intézmény célkitűzése a tagállamoknak és tagsággal nem rendelkező országoknak történő kölcsönnyújtás az alábbiak szerint:

| — | A tagállamoknak nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamosenergia atomerőművekben történő ipari előállításához és az üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamosenergia atomerőművekben történő ipari előállításához és az üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása.

| — | A tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemelő vagy épülő atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és hatékonyságának javítását szolgálják. |
| --- | --- |

—

A tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemelő vagy épülő atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és hatékonyságának javítását szolgálják.

A Bizottság e kölcsönökkel kapcsolatban 486 millió EUR-ra (2007: 474 millió EUR) kapott garanciát független hitelgarancia-biztosítoktól.

Fizetési mérleg (BOP) kölcsönök

A fizetésimérleg-kölcsön szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelyet most újjáélesztettek annak érdekében, hogy pénzügyi segítséget nyújtsanak az Európai Unió tagállamainak a jelenlegi gazdasági válság ideje alatt. A folyó fizetéseivel vagy tőkemozgásaival kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett egy vagy több tagállam részére biztosít – középtávú pénzügyi támogatás keretében – hitelfelvételi lehetőséget. Csak azok a tagállamok használhatják ezt a közösségi mechanizmust, amelyek nem vették át az eurót. E kölcsönök mögött az Európai Unió általános költségvetése által biztosított garancia áll.

Magyarország javára 6,5 milliárd EUR-s keretet nyitottak, amelyből 2008-ban ténylegesen 2 milliárd EUR-t vettek igénybe 2011 decemberi lejáratra. 2009 első 7 hónapjában további 3,5 milliárd EUR-t hívtak le (lejáratok: 2014 november és 2016 április). Lettország 3,1 milliárd EUR-s kerethez férhet hozzá, ebből – szintén 2009 első negyedévében – 1 milliárd EUR került lehívásra 2014 áprilisi lejárattal. 2009 második negyedévében 5 milliárd EUR-t nyitottak meg Románia számára.

A fent említett kölcsönök esetében (MFA, Euratom és BOP) nem alkalmazzák a tényleges kamatláb-módszert külön-külön a hitelkihelyezésekre és hitelfelvételekre, mivel azok a viszonossági vagy back-to-back műveletek jellegzetességeit mutatják. A hitelkihelyezések és a hitelfelvételek feltételeit, illetve összegeit tekintve nincsenek lényeges különbségek. Ezért az alapul szolgáló tranzakciók értelmezése tekintetében minden lényeges információ rendelkezésre áll. A tranzakciós költségeket közvetlenül kiadásként szerepeltetik az eredménykimutatásban.

A felszámolás alatt álló ESZAK kölcsönei

Ide elsősorban a megszüntetés alatt álló ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 56. cikkével összhangban a hitelfelvételből nyújtott kölcsönök, valamint három, az Európai Beruházási Bank (EBB) által egy fizetésképtelenné vált adós helyettesítéseként kibocsátott, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tartozik. E hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat végső lejáratukig (2017 és 2019) tartják, a kapcsolódó hitelfelvétel szolgáltatásainak fedezése érdekében. A könyv szerinti érték változása megfelel a felhalmozott kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint a prémiumfizetési év értékcsökkenésének és a felmerült, a tényleges kamatláb módszernek megfelelően számított kezdeti tranzakciós költségnek.

A tényleges kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak:

| Hitelek | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 3,022 % – 5,29 % | 3,022 % – 5,29 % |
| Euratom | 3,428 % – 5,76 % | 4,446 % – 5,76 % |
| Fizetési mérleg | 3,25 % | — |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 3,072 % – 5,8103 % (5) | 4,375 % – 12,077 % (5) |

Hitelek

2008.12.31.

2007.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

3,022 % – 5,29 %

3,022 % – 5,29 %

Euratom

3,428 % – 5,76 %

4,446 % – 5,76 %

Fizetési mérleg

3,25 %

—

Felszámolás alatt álló ESZAK

3,072 % – 5,8103 % (5)

5

4,375 % – 12,077 % (5)

5

2.5.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Közvetlen centralizált irányítás | 1 351 | 434 |
| Közvetett centralizált irányítás | 275 | 318 |
| Decentralizált irányítás | 90 | 64 |
| Megosztott irányítás | 26 764 | 12 875 |
| Közös irányítás | 543 | 324 |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen | 29 023 | 14 015 |

millió EUR

Irányítás típusa

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Közvetlen centralizált irányítás

1 351

434

Közvetett centralizált irányítás

275

318

Decentralizált irányítás

90

64

Megosztott irányítás

26 764

12 875

Közös irányítás

543

324

Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

29 023

29 023

14 015

14 015

A hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek közül a legjelentősebbek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódnak: a regionális fejlesztési alaphoz, a szociális alaphoz, a mezőgazdasági vidékfejlesztési alaphoz, a kohéziós alaphoz és a halászati alaphoz. Mivel e projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra. Az említett hosszú lejáratú előfinanszírozások összege, melyek kedvezményezettjeitől a Bizottság kamatokra jogosult, 1 587 millió EUR-t tesz ki.

A 2008. évi növekedés elsősorban abból a második előlegből (13 888 millió EUR) származik, amelyet a tagállamok kaptak az említett alapok 2007-13-as programjainak finanszírozására. A 7. kutatási keretprogram keretében kifizetett előlegeknek a közvetlenül a Bizottság által igazgatott hosszú lejáratú előfinanszírozások (összesen 917 millió EUR összegű növekedésén belül) mintegy 780 millió EUR-s növekedés tudható be.

A 7. kutatási keretprogram (FP7) keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan biztosítja a résztvevői garanciaalap (PGF). Ezen kölcsönösségi eszköz célja a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram közvetett tevékenységeinek végrehajtása során a Közösségeknél és a résztvevőknél felmerült pénzügyi kockázatok fedezése; az alap tőkéje és kamatai teljesítési biztosítékot jelentenek. A támogatások (a Bizottság nyilvántartása szempontjából előfinanszírozás) formáját öltő közvetett tevékenységek résztvevői az általuk kapott előfinanszírozás 5 %-ával járulnak hozzá a garanciaalap tőkéjéhez. Ilyen értelemben a résztvevők a résztvevői garanciaalap tulajdonosai, a Közösségek pedig azok végrehajtó ügynökei (amelyet a Bizottság képvisel). A közvetett tevékenység végén a résztvevők teljes mértékben visszakapják az alap tőkéjéhez való hozzájárulásukat, kivéve ha a kedvezményezettek fizetésképtelensége miatt a résztvevői garanciaalapnál veszteség merül fel – ebben az esetben a résztvevők hozzájárulásuk legalább 80 %-át visszakapják. A résztvevői garanciaalap mind a Közösségek, mind a résztvevők pénzügyi érdekét biztosítja. 2008. december 31-én a résztvevők hozzájárulása a résztvevői garanciaalaphoz összesen 283 millió EUR volt (2007-ben 38 millió EUR).

2.6.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Tagállamoktól esedékes | 24 | 93 |
| ESZAK személyzeti kölcsönök | 13 | 15 |
| Egyéb | 2 | 13 |
| Garanciák és betétek | 6 | 6 |
| Összesen | 45 | 127 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Tagállamoktól esedékes

24

93

ESZAK személyzeti kölcsönök

13

15

Egyéb

2

13

Garanciák és betétek

6

6

Összesen

Összesen

45

45

127

127

A tagállamoktól esedékes összegek sor a felszámolás alatt álló ESZAK-nak a korábbi csatlakozásra váró országokkal szembeni követeléseit tartalmazza.

FORGÓESZKÖZÖK

2.7.   KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Tudományos berendezések |
| Tudományos anyagok | 8 | 9 |
| Fűtőanyagok és nehézvíz | 20 | 19 |
| Továbbeladásra szánt tudományos anyagok | 45 | 45 |
| Oltóanyagok | 6 | 8 |
| Termelési alapanyagok | 1 | 7 |
| Továbbeladásra szánt kiadványok és anyagok | 5 | 0 |
| Összesen | 85 | 88 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Tudományos berendezések

Tudományos anyagok

8

9

Fűtőanyagok és nehézvíz

20

19

Továbbeladásra szánt tudományos anyagok

45

45

Oltóanyagok

6

8

Termelési alapanyagok

1

7

Továbbeladásra szánt kiadványok és anyagok

5

0

Összesen

Összesen

85

85

88

88

A tudományos berendezések készletének tárolása és kezelése a Közös Kutatóközpont feladata. Ennek jelentős részét teszi ki a Geel-ben található nukleáris és nem nukleáris anyagminták. E készlet stratégiai jellegű, célja pedig, hogy a vészhelyzetekből adódó jövőbeli váratlan igényeket ezekből lehessen kielégíteni. Értékelése év végén nettó realizálható értéken történik oly módon, hogy az értékesítési árral szemben értékvesztést számolnak el; az értékvesztés kiszámításánál figyelembe veszik a készletértékesítéskor felmerülő tárolási és egyéb költségeket (disztribúció, értékelési költségek stb.), a készlet értékére így 43 millió EUR adódik. A Kutatóközpont fogyóeszközeit – amelyek 2007. december 31-én összesen 7 millió EUR összértéken voltak kimutatva a Termelési alapanyagok megnevezésen belül – már nem a készletek között tartják nyilván.

A nem díjmentes kiadványok Kiadóhivatal által tartott és/vagy kezelt készletét a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki, amely megközelítőleg nulla. A díjmentes kiadványokat továbbá teljesen leírták, mivel nettó realizálható értékük nulla. E leírások összesen 16 millió EUR-t tettek ki, és eredményükképpen a fenti kiadványok esetében a könyv szerinti érték nulla.

2.8.   RÖVID LEJÁRATÚ BEFEKTETÉSEK

A rövid lejáratú befektetések olyan értékesíthető pénzügyi eszközökből állnak, amelyeket befektetési hozamukért vagy megtérülésükért vásároltak, vagy bizonyos eszköz-struktúra kialakítása érdekében vagy másodlagos likviditási forrásként tartanak, és ezért likviditási szükséglet kielégítése érdekében, vagy a kamatlábak változása miatt értékesítésre kerülhetnek.

2.8.1.   Rövid lejáratú értékesíthető eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | Felszámolás alatt álló ESZAK | Egyéb | Összesen |
| Összegek 2007.12.31-én | 1 417 | 3 | 1 420 |
| Részesedésszerzés | 304 | 79 | 383 |
| Értékesítés és csökkenés | (275) | — | (275) |
| Hozzáigazítás az amortizált bekerülési értékhez | 2 | — | 2 |
| A könyv szerinti érték változásai | (8) | — | (8) |
| Újraértékelési tőketöbblet/(hiány) | 24 | — | 24 |
| Összegek 2008.12.31-én | 1 464 | 82 | 1 546 |

millió EUR

Felszámolás alatt álló ESZAK

Egyéb

Összesen

Összegek 2007.12.31-én

1 417

3

1 420

Részesedésszerzés

304

79

383

Értékesítés és csökkenés

(275)

—

(275)

Hozzáigazítás az amortizált bekerülési értékhez

2

—

2

A könyv szerinti érték változásai

(8)

—

(8)

Újraértékelési tőketöbblet/(hiány)

24

—

24

Összegek 2008.12.31-én

Összegek 2008.12.31-én

1 464

1 464

82

82

1 546

1 546

A felszámolás alatt álló ESZAK összegei esetében minden befektetés változó kamatozású, euróban denominált és aktív piacokon jegyzett kötvény. A befektetési portfolió kibocsátó típusa és minősítés szerinti megoszlását a 7. megjegyzés tartalmazza. Azon kötvények (valós értéken kifejezett) összértéke, amelyek végső lejárata 2009-re esik, 2008. december 31-én 126 millió EUR-t tesz ki (2007-ben ugyanez 146 millió EUR).

2.8.2.   Rövid lejáratú, kereskedési céllal tartott eszközök

A felszámolás alatt álló ESZAK az alábbi swap-megállapodásokat kötötte: egy kamatswap-megállapodást, valamint egy kamatswap és egy keresztdevizás kamatswap-ügylet kombinációját tartalmazó megállapodást. E kamatswap ügyletek valós értékét a nettó fix pénzáramlások mérlegfordulónapi nem kamatozó swap-rátákkal történő leszámítolásával kapták meg. A mérlegfordulónap utáni három hónapnál rövidebb végső lejáratú swapügyletek valós értéke (a halmozott kamatokkal együtt) 7 millió EUR (2007: 13 millió EUR).

7 millió EUR

2.9.   RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapnál rövidebb esedékességű visszafizettetett és felhasznált összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként tartják nyilván, azaz a forgóeszközök között. A hosszú lejáratú előfinanszírozásra vonatkozó további magyarázatokat lásd a 2.5. megjegyzésben.

2.5

Az elhatárolt díjak a támogatható költségek azon összegét jelentik, amely a becslés szerint felmerült az év végén fennálló előfinanszírozási összegek kedvezményezettjeinél, de amelyet még nem jelentettek a Közösségeknek. Ezen összegek kiadásként szerepelnek a beszámolási időszakra vonatkozó eredménykimutatásban.

A rövid lejáratú előfinanszírozás nagyarányú csökkenése annak tudható be, hogy a megosztott irányítás alatt álló strukturális intézkedések egyes finanszírozott projektjei a lezárás szakaszába kerültek (a 2000-2006-os időszakhoz kapcsolódó programok), míg az új projektek (a 2007-2013-as időszakhoz kapcsolódó programok) esetében 2008-ban sor került egy előfinanszírozási részlet kifizetésére, azonban ezt a 2.5 megjegyzésben szereplő magyarázatnak megfelelően a befektetett eszközök közé sorolták be. Azon rövid lejáratú előfinanszírozások összege, melyek kedvezményezettjeitől a Bizottság kamatokra jogosult, 3 798 millió EUR-t tesz ki, figyelembe véve a Bizottságnak még be nem jelentett források felhasználására vonatkozó becslést is.

2.5

Megjegyzendő, hogy a kintlévő összegek irányítási típusok szerinti megoszlása a 2005 óta teljesített előfinanszírozási kifizetések esetében rendelkezésre áll. A fel nem osztott előfinanszírozási összegek azok, amelyeket először felvettek a 2005-ös nyitómérlegbe és külön tételként egységesen, 2007-es összehasonlító árakon vannak kimutatva, mivel akkoriban még nem állt rendelkezésre információ a költségvetési irányítási típusok szerinti megoszlásról. A 2007. évi fel nem osztott összegek elsősorban a megosztott irányításhoz kapcsolódnak. 2008-ban alkalmazták először azt a módszert, hogy a 2008. december 31-i fennmaradó fel nem osztott összeget annak elemzését követően újra besorolták a megfelelő költségvetési irányítási típusokba.

RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 13 554 | 11 567 |
| | Cselekvési támogatások | 11 439 | 9 715 |
| | Működési támogatások | 129 | 142 |
| | Beszerzések (működési) | 713 | 638 |
| | Működési támogatások | 933 | 457 |
| | Igazgatási előirányzatok | 340 | 615 |
| mínusz | Elhatárolt költségek | (10 499) | |
| | Nettó közvetlen centralizált irányítás | 3 055 | |
| Közvetett centralizált irányítás | | 4 563 | 2 265 |
| | Nemzeti ügynökségek | 2 880 | 1 736 |
| | Cselekvési támogatások | 1 608 | 485 |
| | Beszerzések (működési) és egyéb | 49 | 29 |
| | Egyéb | 26 | 15 |
| mínusz | Elhatárolt költségek | (3 633) | |
| | Nettó közvetett centralizált irányítás | 930 | |
| Decentralizált irányítás | Bruttó összeg | 1 565 | 1 280 |
| mínusz | Elhatárolt költségek | (1 239) | |
| | Nettó decentralizált irányítás | 326 | |
| Megosztott irányítás | Bruttó összeg | 22 979 | 3 229 |
| mínusz | Elhatárolt költségek | (17 675) | |
| | Nettó megosztott irányítás | 5 304 | |
| Közös irányítás | Bruttó összeg | 2 005 | 1 135 |
| mínusz | Elhatárolt költségek | (1 397) | |
| | Nettó megosztott irányítás | 608 | |
| Intézmények és ügynökségek által végrehajtott | Bruttó összeg | 65 | 204 |
| | Elhatárolt költségek | (26) | |
| | Nettó intézmények és ügynökségek | 39 | |
| Fel nem osztott előfinanszírozási egyenlegek | | 21 404 |
| Bruttó előfinanszírozási összegek összesen | | 41 084 |
| mínusz | Elhatárolt költségek | | (20 501) |
| Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen | 10 262 | 20 583 |

millió EUR

Irányítás típusa

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Közvetlen centralizált irányítás

13 554

11 567

Cselekvési támogatások

Cselekvési támogatások

11 439

11 439

9 715

9 715

Működési támogatások

Működési támogatások

129

129

142

142

Beszerzések (működési)

Beszerzések (működési)

713

713

638

638

Működési támogatások

Működési támogatások

933

933

457

457

Igazgatási előirányzatok

Igazgatási előirányzatok

340

340

615

615

mínusz

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

(10 499)

Nettó közvetlen centralizált irányítás

Nettó közvetlen centralizált irányítás

3 055

3 055

Közvetett centralizált irányítás

4 563

2 265

Nemzeti ügynökségek

Nemzeti ügynökségek

2 880

2 880

1 736

1 736

Cselekvési támogatások

Cselekvési támogatások

1 608

1 608

485

485

Beszerzések (működési) és egyéb

Beszerzések (működési) és egyéb

49

49

29

29

Egyéb

Egyéb

26

26

15

15

mínusz

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

(3 633)

Nettó közvetett centralizált irányítás

Nettó közvetett centralizált irányítás

930

930

Decentralizált irányítás

Bruttó összeg

Bruttó összeg

1 565

1 280

mínusz

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

(1 239)

Nettó decentralizált irányítás

Nettó decentralizált irányítás

326

326

Megosztott irányítás

Bruttó összeg

Bruttó összeg

22 979

3 229

mínusz

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

(17 675)

Nettó megosztott irányítás

Nettó megosztott irányítás

5 304

5 304

Közös irányítás

Bruttó összeg

Bruttó összeg

2 005

1 135

mínusz

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

(1 397)

Nettó megosztott irányítás

Nettó megosztott irányítás

608

608

Intézmények és ügynökségek által végrehajtott

Bruttó összeg

Bruttó összeg

65

204

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

(26)

Nettó intézmények és ügynökségek

Nettó intézmények és ügynökségek

39

39

Fel nem osztott előfinanszírozási egyenlegek

21 404

Bruttó előfinanszírozási összegek összesen

Bruttó előfinanszírozási összegek összesen

41 084

41 084

mínusz

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

(20 501)

Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

10 262

10 262

20 583

20 583

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Közösségek által a kedvezményezettektől bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozás) elvárt garanciák. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: nominális és tényleges. A nominális érték esetében a garanciát kiváltó esemény a garancia létezéséhez kötődik. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés, illetve az azt követő elszámolások.

2008. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban a Bizottság által kapott biztosítékok nominális értéke 968 millió EUR, szemben a 772 millió EUR tényleges értékkel. 2007. december 31-én ezek értéke 1 007 millió EUR, illetve 772 millió EUR volt. A két összeg különbözete hatékony garanciát biztosít azon előfinanszírozásra, amelyet már elszámoltak és átvezettek a költségekhez, de amelyet a jövőben adott esetben vissza kell majd fizettetni.

2.10.   RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú követelések | 114 | 160 |
| Folyó követelések | 6 128 | 5 441 |
| Egyéb követelések | 23 | 27 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 5 655 | 6 423 |
| Összesen | 11 920 | 12 051 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú követelések

114

160

Folyó követelések

6 128

5 441

Egyéb követelések

23

27

Aktív időbeli elhatárolások

5 655

6 423

Összesen

Összesen

11 920

11 920

12 051

12 051

2.10.1.   Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú követelések

Ezen összegek elsősorban olyan hiteleket érintenek, amelyeknek a fennmaradó végső lejárata a mérlegfordulónap után kevesebb mint 12 hónap (113 millió EUR, további részletekért lásd a fenti 2.4. pontot).

2.4

2.10.2.   Folyó követelések

| millió EUR |
| --- |
| Számlacsoport | 2008.12.31-én | 2007.12.31-én |
| Bruttó összeg | Leírás | Nettó érték | Bruttó összeg | Leírás | Nettó érték |
| Vevők | 4 833 | (175) | 4 658 | 3 897 | (171) | 3 726 |
| Tagállamok | 2 576 | (1 204) | 1 372 | 2 873 | (1 256) | 1 617 |
| Egyéb | 111 | (13) | 98 | 111 | (13) | 98 |
| Összesen | 7 520 | (1 392) | 6 128 | 6 881 | (1 440) | 5 441 |

millió EUR

Számlacsoport

2008.12.31-én

2007.12.31-én

Bruttó összeg

Leírás

Nettó érték

Bruttó összeg

Leírás

Nettó érték

Vevők

4 833

(175)

4 658

3 897

(171)

3 726

Tagállamok

2 576

(1 204)

1 372

2 873

(1 256)

1 617

Egyéb

111

(13)

98

111

(13)

98

Összesen

Összesen

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

6 881

6 881

(1 440)

(1 440)

5 441

5 441

2.10.2.1.   Vevők

Ide azon visszafizettetési utasítások tartoznak, amelyeket 2008. december 31-ével behajtandó, és a mérleg eszközoldalán más megnevezés alatt még nem szereplő megállapított kintlévőségként könyveltek le. Ezen egyenleg legnagyobb része a Bizottság által kiszabott bírságokhoz kapcsolódik, amelyek bruttó összege 4 590 millió EUR. Ezen követelésekkel összefüggésben 2008. december 31-ig összesen 2 403 millió EUR (2007: 2 563 millió EUR) értékű garanciát adtak (az adósok), annak jeleként, hogy a bírság címzettje fellebbezni kíván a határozat ellen. Év vége óta további 1 304 millió EUR folyt be e követelés címén, amelyet 744 millió EUR értékű kapott garancia egészített ki.

2.10.2.2.   Tagállamokkal szembeni követelések

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| EMGA-követelések |
| EMGA-követelések | 684 | 902 |
| Leírás | (392) | (483) |
| Összesen | 292 | 419 |
| Befizetett, a tagállamoktól behajtandó héa | 36 | 24 |
| Saját források |
| Az A számlán megállapított függő visszatérítés | 97 | 75 |
| Külön számlán megállapított függő visszatérítés | 1 260 | 1 333 |
| Leírás | (812) | (773) |
| Egyéb | 16 | 38 |
| Összesen | 561 | 673 |
| Egyéb követelések a tagállamokkal szemben | 483 | 501 |
| Összesen | 1 372 | 1 617 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

EMGA-követelések

EMGA-követelések

EMGA-követelések

684

902

Leírás

(392)

(483)

Összesen

Összesen

292

292

419

419

Befizetett, a tagállamoktól behajtandó héa

Befizetett, a tagállamoktól behajtandó héa

36

36

24

24

Saját források

Saját források

Az A számlán megállapított függő visszatérítés

97

75

Külön számlán megállapított függő visszatérítés

1 260

1 333

Leírás

(812)

(773)

Egyéb

16

38

Összesen

Összesen

561

561

673

673

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

483

483

501

501

Összesen

Összesen

1 372

1 372

1 617

1 617

EMGA garanciakövetelések

Ide tartoznak az EMGA kedvezményezettjeivel szembeni, a tagállamok által 2008. október 15-ig bejelentett és igazolt, 2008. december 31-én fennálló követelések – levonva a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható 20 %-ot. Az említett nyilatkozat időpontját követően 2008. december 31-ig még felmerült követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeni behajtásáról.

Saját források

Meg kell említeni, hogy a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatarthatják a tradicionális saját források 25 %-át, a fenti adatokból így ez már levonásra került. A tagállamok által küldött becslésekre alapozva 812 millió EUR-s leírás került levonásra a tagállamokkal szembeni követelésekből. Mindazonáltal ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemond e kiigazított értékkel fedezett összegek behajtásáról.

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

A tagállamokkal szembeni egyéb követelések tartalmaznak 120 millió EUR behajtandó kiadást, valamint 244 millió EUR EMGA-előlegfizetést.

2.10.3.   Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Elhatárolt bevételek | 5 402 | 6 129 |
| Aktív időbeli elhatárolások jövőbeni kötelezettségekre | 223 | 243 |
| Egyéb | 30 | 51 |
| Összesen | 5 655 | 6 423 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Elhatárolt bevételek

5 402

6 129

Aktív időbeli elhatárolások jövőbeni kötelezettségekre

223

243

Egyéb

30

51

Összesen

Összesen

5 655

5 655

6 423

6 423

Az e megnevezésben szereplő fő összeg 5 402 millió EUR elhatárolt bevétel.

| millió EUR |
| --- |
| Elhatárolt bevétel | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Saját források | 2 576 | 2 730 |
| Mezőgazdasági címzett bevételek november-december | 1 261 | 1 310 |
| Cukoripari szerkezetátalakítás | 911 | 1 516 |
| EMGA: korrekciót eredményező végre nem hajtott megfelelőségi határozatok | 368 | 350 |
| Kohéziós és regionális fejlesztési alapok: pénzügyi korrekciók | 146 | — |
| Halászati alap | 32 | 82 |
| Egyéb elhatárolt bevétel | 108 | 141 |
| Elhatárolt bevétel összesen | 5 402 | 6 129 |

millió EUR

Elhatárolt bevétel

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Saját források

2 576

2 730

Mezőgazdasági címzett bevételek november-december

1 261

1 310

Cukoripari szerkezetátalakítás

911

1 516

EMGA: korrekciót eredményező végre nem hajtott megfelelőségi határozatok

368

350

Kohéziós és regionális fejlesztési alapok: pénzügyi korrekciók

146

—

Halászati alap

32

82

Egyéb elhatárolt bevétel

108

141

Elhatárolt bevétel összesen

Elhatárolt bevétel összesen

5 402

5 402

6 129

6 129

Ugyancsak e megnevezésen belül szerepel összesen 223 millió EUR jövőbeni kötelezettségekre képzett aktív időbeli elhatárolás, ezek között a főbb összegek a következők: 34 millió EUR előre fizetett irodabérleti díj, 25 millió EUR iroda-átalakítási díj, 16 millió EUR tárgyieszköz-lízing kamataira, 37 millió EUR az európai iskolára, és a harmadik országokkal kötött kétoldalú halászati megállapodásokra fizetett 59 millió EUR.

Az elhatárolt bevételekhez sorolt összegek között szerepel továbbá a késedelmi kamatbevétel, az elhatárolt banki kamatok, valamint az előfinanszírozás összegeinek elhatárolt kamata.

2.11.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Korlátlan felhasználású pénzeszköz |
| A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | 15 039 | 11 313 |
| Folyószámlák | 1 415 | 956 |
| Előleg-számlák | 35 | 81 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | 26 | 2 |
| Rövid lejáratú betétek és egyéb pénzzel egyenértékű eszközök | 1 456 | 1 367 |
| Összesen | 17 971 | 13 719 |
| Korlátozott felhasználású pénzeszközök | 5 753 | 5 037 |
| Összesen | 23 724 | 18 756 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Korlátlan felhasználású pénzeszköz

Korlátlan felhasználású pénzeszköz

A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

15 039

11 313

Folyószámlák

1 415

956

Előleg-számlák

35

81

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

26

2

Rövid lejáratú betétek és egyéb pénzzel egyenértékű eszközök

1 456

1 367

Összesen

Összesen

17 971

17 971

13 719

13 719

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

5 753

5 753

5 037

5 037

Összesen

Összesen

23 724

23 724

18 756

18 756

A pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök a cash flow kimutatás alkalmazásában magukban foglalják az alábbiakat:

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 23 724 | 18 756 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök – garanciaalapok (lásd a 2.3.3. megjegyzést) | 205 | 249 |
| Összesen | 23 929 | 19 005 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

23 724

18 756

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök – garanciaalapok (lásd a 2.3.3. megjegyzést)

2.3.3

205

249

Összesen

Összesen

23 929

23 929

19 005

19 005

2.11.1.   Korlátlan felhasználású pénzeszközök

A korlátlan felhasználású pénzeszközök magukban foglalják a Bizottság valamennyi, tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett számláin, valamint a folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglévő pénzeszközeit.

A kincstárak és központi bankok által vezetett számlák viszonylag magas egyenlege annak a következménye, hogy az év végi módosító költségvetés következtében 6 627 millió EUR-t vissza kellett fizetni a tagállamoknak, amire a 2009-es év elején került sor. Az ezzel kapcsolatos kötelezettség a folyó kötelezettségek között szerepel (lásd még a 2.18.2 pontot alább). A pénzeszközök év végi egyenlegére szintén hatással volt a címzett bevételekből származó azon fel nem használt pénzösszeg (EUR 5,2 milliárd), amely a tagállamoknak nem fizethető vissza, valamint a 2009-re átvitt kifizetési előirányzatok fedezésére visszatartott 2,1 milliárd EUR. Az Európai Közösségek költségvetésének 1,8 milliárd EUR-s eredményét is vissza kell juttatni a tagállamokhoz, ez a 2009-ben esedékes összegeik csökkentése révén történik.

2.18.2

2.11.2.   Korlátozott felhasználású pénzeszközök

A korlátozott felhasználású pénzeszközök között szerepelnek a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezt más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják.

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.12.   MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Nyugdíjak – személyzet | 32 867 | 30 212 |
| Nyugdíjak - egyéb | 696 | 481 |
| Közös Betegségbiztosítási Rendszer | 3 993 | 2 787 |
| Összesen | 37 556 | 33 480 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Nyugdíjak – személyzet

32 867

30 212

Nyugdíjak - egyéb

696

481

Közös Betegségbiztosítási Rendszer

3 993

2 787

Összesen

Összesen

37 556

37 556

33 480

33 480

2.12.1.   Nyugdíjak – személyzet

2008. december 31-én az európai tisztviselők nyugdíjrendszerére (PSEO) vonatkozó szabályokat az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata legújabb, 2004. május 1-jétől érvényben lévő változata határozza meg. A személyzeti nyugdíjakra vonatkozó szabályok valamennyi tagállamban közvetlenül alkalmazandók. A rendszer a nyugdíjak és támogatások különböző típusait (öregségi, rokkantsági, túlélő hozzátartozói nyugdíj) fedi le. A nyugdíjrendszer keretében fizetendő ellátásokat – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – a közösségi költségvetés finanszírozza. E kötelezettségek finanszírozására nem képeznek külön alapot, azonban a tagállamok az e kiadások finanszírozásához megállapított kulcsok alapján biztosítják az ellátások kifizetését. Ezenfelül a tisztviselők a rendszer hosszú távú finanszírozásához egyharmad részben járulnak hozzá kötelező járulék formájában. E járulék összegét évente felülvizsgálják és a szükséges mértékben módosítják, hogy a járulékok megfelelő szintje (jelenleg az alapfizetés 10,9 %-a) éves szinten fedezze az adott évben szerzett jogok egyharmadát.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2008. december 31-i aktív állományi létszám és nyugdíjas létszám, valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Ez az értékelés kiterjedt a szolgálati időhöz és a rokkantsághoz kapcsolódó, valamint a túlélő hozzátartozókat megillető ellátásra (különböző nyugdíjtípusok és a rokkantsági ellátás). Az értékelés az IPSAS 25. standardban meghatározott módszertannal összhangban került végrehajtásra. Ez a számviteli standard előírja a munkáltató számára, hogy kötelezettségeit biztosításmatematikai értékelés alapján határozza meg, figyelembe véve a munkavállaló munkában töltött élete során keletkező szerződéses juttatásokat, valamint az előrelátható jövedelemnövekedést.

Az e kötelezettség kiszámításához használt biztosításmatematikai értékelési módszer az úgynevezett halmozott jogosultságok módszere („projected unit credit” módszer). Az értékelés során a következő alapvető biztosításmatematikai feltételezéseket veszik alapul:

| (1) | A névleges leszámítolási kamatláb az euro-övezet 2008. decemberi, a rendszerhez hasonló időtartamú (19 év) államkötvényein alapul, az azonos időtartamú, 2008. decemberi nem kamatozó euro-hozamgörbe becsléseként, amely 3,9 %. Az IPSAS 25 standard értelmében az inflációs rátát a nyugdíjrendszer teljes időtartamára érvényes várható inflációs rátaként kell meghatározni: ezt követően projekciót kell alkalmazni, ehhez az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A várható hosszú távú inflációs ráta 1,8 %, így a reál diszkontráta 2,1 % volt. |
| --- | --- |

(1)

A névleges leszámítolási kamatláb az euro-övezet 2008. decemberi, a rendszerhez hasonló időtartamú (19 év) államkötvényein alapul, az azonos időtartamú, 2008. decemberi nem kamatozó euro-hozamgörbe becsléseként, amely 3,9 %. Az IPSAS 25 standard értelmében az inflációs rátát a nyugdíjrendszer teljes időtartamára érvényes várható inflációs rátaként kell meghatározni: ezt követően projekciót kell alkalmazni, ehhez az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A várható hosszú távú inflációs ráta 1,8 %, így a reál diszkontráta 2,1 % volt.

| (2) | A számításhoz a nemzetközi köztisztviselők 2008-as élettartamtábláját (ICSLT) használták fel. Ezt az új élettartamtáblát 2008-ban a Közös Nyugdíjigazgatási Szekcióval együttműködésben dolgozták ki, és első alkalommal a 2008. július 1-jétől hatályos nyugdíjjárulék-számításnál használták. Az új táblázat a korábbi kötelezettségek-értékeléseknél használt 2004. évi uniós élettartamtáblát váltja fel. |
| --- | --- |

(2)

A számításhoz a nemzetközi köztisztviselők 2008-as élettartamtábláját (ICSLT) használták fel. Ezt az új élettartamtáblát 2008-ban a Közös Nyugdíjigazgatási Szekcióval együttműködésben dolgozták ki, és első alkalommal a 2008. július 1-jétől hatályos nyugdíjjárulék-számításnál használták. Az új táblázat a korábbi kötelezettségek-értékeléseknél használt 2004. évi uniós élettartamtáblát váltja fel.

| (3) | Az általános bérnövekedés (GSG), amely megegyezik a nyugdíjak általános újraértékelésével, az 1997 és 2008 közötti időszak fizetéseinek és nyugdíjainak értékhelyesbítési statisztikáira alkalmazott 12 éves mozgó átlagon alapul, és 0,3 %-ot tesz ki. Az általános bérnövekedés mértékén túli egyedi béralakulást a 2008. évi előmenetelek figyelembevétele érdekében frissítették. Ez a tábla ismerteti az alkalmazotti besorolási osztályok és fizetési fokozatok szerinti egyedi béralakulási rátát, valamint a nyugdíjbavonulás várható évét 2009-től 2053-ig. |
| --- | --- |

(3)

Az általános bérnövekedés (GSG), amely megegyezik a nyugdíjak általános újraértékelésével, az 1997 és 2008 közötti időszak fizetéseinek és nyugdíjainak értékhelyesbítési statisztikáira alkalmazott 12 éves mozgó átlagon alapul, és 0,3 %-ot tesz ki. Az általános bérnövekedés mértékén túli egyedi béralakulást a 2008. évi előmenetelek figyelembevétele érdekében frissítették. Ez a tábla ismerteti az alkalmazotti besorolási osztályok és fizetési fokozatok szerinti egyedi béralakulási rátát, valamint a nyugdíjbavonulás várható évét 2009-től 2053-ig.

| (4) | Az aktív tisztviselők nyugdíjba vonulásakor alkalmazott, családi állapotra vonatkozó együttható meghatározásakor a tisztviselők teljes népességének statisztikáit vették alapul, így az férfiaknál 84 %, nők esetében pedig 38 % – a valamikori tisztviselők (nyugdíjasok és fogyatékosok) esetében a tényleges családi állapotot vették figyelembe. |
| --- | --- |

(4)

Az aktív tisztviselők nyugdíjba vonulásakor alkalmazott, családi állapotra vonatkozó együttható meghatározásakor a tisztviselők teljes népességének statisztikáit vették alapul, így az férfiaknál 84 %, nők esetében pedig 38 % – a valamikori tisztviselők (nyugdíjasok és fogyatékosok) esetében a tényleges családi állapotot vették figyelembe.

| (5) | A nyugdíjbavonulás feltételezett időpontja az, amikor a tisztviselő teljes ellátásra jogosult, figyelembe véve a korengedményes nyugdíjazás miatti csökkenést, valamint a késői, legkésőbb 65 éves korban történő nyugdíjba vonulás úgynevezett „Barcelona-bónuszát”. |
| --- | --- |

(5)

A nyugdíjbavonulás feltételezett időpontja az, amikor a tisztviselő teljes ellátásra jogosult, figyelembe véve a korengedményes nyugdíjazás miatti csökkenést, valamint a késői, legkésőbb 65 éves korban történő nyugdíjba vonulás úgynevezett „Barcelona-bónuszát”.

| (6) | A bruttó nyugdíjak és családi támogatások számítása a személyzeti szabályzaton alapul. |
| --- | --- |

(6)

A bruttó nyugdíjak és családi támogatások számítása a személyzeti szabályzaton alapul.

A kötelezettségek a korábban meghatározott jogokat az alábbi személyekre fedik le:

| (1) | A nyugdíjrendszerben résztvevő valamennyi intézménynél és hivatalnál 2008. december 31-én aktív foglalkoztatásban lévő személyzet; |
| --- | --- |

(1)

A nyugdíjrendszerben résztvevő valamennyi intézménynél és hivatalnál 2008. december 31-én aktív foglalkoztatásban lévő személyzet;

| (2) | Késleltetett helyzetben lévő személyzet, azaz akik átmeneti jelleggel vagy véglegesen elhagyták az intézményeket, nyugdíjjogaikat az európai tisztviselők nyugdíjrendszerében hagyva (kizárólag azok, akik legalább 10 év szolgálati időt felhalmoztak); |
| --- | --- |

(2)

Késleltetett helyzetben lévő személyzet, azaz akik átmeneti jelleggel vagy véglegesen elhagyták az intézményeket, nyugdíjjogaikat az európai tisztviselők nyugdíjrendszerében hagyva (kizárólag azok, akik legalább 10 év szolgálati időt felhalmoztak);

| (3) | Öregségi nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

(3)

Öregségi nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| (4) | Rokkantsági nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

(4)

Rokkantsági nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| (5) | Rokkantsági járulékban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

(5)

Rokkantsági járulékban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| (6) | A túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülők (özvegyek, árvák, eltartottak). |
| --- | --- |

(6)

A túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülők (özvegyek, árvák, eltartottak).

Az ezen értékelés keretében kapott eredmények összehasonlításra kerültek az előző, 2007. december 31-i biztosításmatematikai értékelés becsléseivel.

| millió EUR |
| --- |
| A személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek változása | Összeg |
| Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2007. december 31-én | 33 222 |
| Szolgálati kötelezettség | 1 161 |
| Kamatköltség | 1 593 |
| Kifizetett juttatások | (978) |
| Biztosításmatematikai veszteség | 1 237 |
| Változás az új belépők miatt | 260 |
| Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2008. december 31-én | 36 495 |

millió EUR

A személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek változása

Összeg

Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2007. december 31-én

33 222

Szolgálati kötelezettség

1 161

Kamatköltség

1 593

Kifizetett juttatások

(978)

Biztosításmatematikai veszteség

1 237

Változás az új belépők miatt

260

Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2008. december 31-én

Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2008. december 31-én

36 495

36 495

A legfontosabb pontok a következők:

| — | 2008. december 31-én a bruttó biztosításmatematikai kötelezettséget 36 495 millió EUR-ra értékelték (2007: 33 222 millió EUR). Ehhez hozzáadódik a korrekciós együtthatók alkalmazásának hatásaként 1 277 millió EUR (2007: 1 345 millió EUR). A nettó kötelezettségek kiszámításához a bruttó kötelezettségekből levonják a kedvezményezettek által fizetendő adókat, és az így kapott összeget a mérlegben szerepeltetik (mivel a nyugdíjkifizetéseknél adólevonást érvényesítenek, amelyet a nyugdíjfolyósítás évében a Bizottság bevételei között tartanak nyilván). Így a nettó kötelezettséget (bruttó mínusz adók) 2008. december 31-én32 867 millió EUR-ra becsülték. |
| --- | --- |

—

2008. december 31-én a bruttó biztosításmatematikai kötelezettséget 36 495 millió EUR-ra értékelték (2007: 33 222 millió EUR). Ehhez hozzáadódik a korrekciós együtthatók alkalmazásának hatásaként 1 277 millió EUR (2007: 1 345 millió EUR). A nettó kötelezettségek kiszámításához a bruttó kötelezettségekből levonják a kedvezményezettek által fizetendő adókat, és az így kapott összeget a mérlegben szerepeltetik (mivel a nyugdíjkifizetéseknél adólevonást érvényesítenek, amelyet a nyugdíjfolyósítás évében a Bizottság bevételei között tartanak nyilván). Így a nettó kötelezettséget (bruttó mínusz adók) 2008. december 31-én32 867 millió EUR-ra becsülték.

| — | A reál diszkont kamatláb a 2007-es 2,4 %-ról 2008-ban 2,1 %-ra változott; Ha figyelembe vesszük az általános bérnövekedés hatását is (0,4 % 2007-ben és 0,3 % 2008-ban), a nettó diszkont kamatláb a 2007-es 2,0 %-ról 2008-ban 1,8 %-ra csökkent. Ez az egyik fő oka a kötelezettségek összességén belüli növekedésnek. |
| --- | --- |

—

A reál diszkont kamatláb a 2007-es 2,4 %-ról 2008-ban 2,1 %-ra változott; Ha figyelembe vesszük az általános bérnövekedés hatását is (0,4 % 2007-ben és 0,3 % 2008-ban), a nettó diszkont kamatláb a 2007-es 2,0 %-ról 2008-ban 1,8 %-ra csökkent. Ez az egyik fő oka a kötelezettségek összességén belüli növekedésnek.

| — | A biztosításmatematikai veszteség főként a diszkont kamatláb csökkenésének tudható be (1 867 millió EUR), amelyet részben ellensúlyoz az egyéb biztosításmatematikai feltételezésekből adódó nyereség (410 millió EUR). |
| --- | --- |

—

A biztosításmatematikai veszteség főként a diszkont kamatláb csökkenésének tudható be (1 867 millió EUR), amelyet részben ellensúlyoz az egyéb biztosításmatematikai feltételezésekből adódó nyereség (410 millió EUR).

| — | A személyzeti nyugdíjrendszer tagjainak száma 2 919 fővel növekedett. |
| --- | --- |

—

A személyzeti nyugdíjrendszer tagjainak száma 2 919 fővel növekedett.

| — | A kötelezettségek változásának hatásai teljes egészében megjelennek a gazdasági eredménykimutatásban. |
| --- | --- |

—

A kötelezettségek változásának hatásai teljes egészében megjelennek a gazdasági eredménykimutatásban.

2.12.2.   Nyugdíjak - egyéb

Ez magában foglalja a Bizottság, valamint a Bíróság (és az Elsőfokú Bíróság), a Számvevőszék, a Tanács Főtitkársága tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket. E fejezet a Parlament bizonyos tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.12.3.   Közös Betegségbiztosítási Rendszer

Értékelés készült azon becsült kötelezettségekre vonatkozóan is, amelyet a Közösségek a nyugdíjas személyzettel kapcsolatban a Közös Betegségbiztosítási Rendszerbe fizetendő hozzájárulásokkal összefüggésben visel. E kötelezettségek értéke az értékelés alapján 4 248 millió EUR. E bruttó kötelezettségekből levonásra kerülnek a 255 millió EUR összértékű programeszközök (2007: 260 millió EUR). A számításoknál figyelembe veszik a különböző uniós intézmények és ügynökségek aktív állományú tisztviselőit és nyugdíjasait, azok családtagjait, továbbá a Bizottság, a Számvevőszék, a Bíróság, a Tanács, az európai adatvédelmi biztos és az ombudsman által foglalkoztatott aktív tagokat és azok nyugdíjasait. A számításnál használt diszkont kamatláb és általános bérnövekedés megegyezik a személyzeti nyugdíjak értékelésénél használtakkal (lásd fent). A kötelezettségek nagy összegű növekedésének fő oka a biztosításmatematikai feltételezésekből (pl. diszkont kamatláb) adódó biztosításmatematikai veszteség, illetve az egészségügyi ellátási költségek általános színvonalának emelkedése.

| millió EUR |
| --- |
| A Közös Betegségbiztosítási Rendszerrel szemben fennálló kötelezettségek változása | Összeg |
| Bruttó kötelezettségek 2007. december 31-én | 3 047 |
| Normál költség | 133 |
| Kamatköltség | 146 |
| Kifizetett juttatások | (92) |
| Biztosításmatematikai veszteség | 1 014 |
| Bruttó kötelezettségek 2008. december 31-én | 4 248 |
| Mínusz programeszközök | (255) |
| Nettó kötelezettségek 2008. december 31-én | 3 993 |

millió EUR

A Közös Betegségbiztosítási Rendszerrel szemben fennálló kötelezettségek változása

Összeg

Bruttó kötelezettségek 2007. december 31-én

3 047

Normál költség

133

Kamatköltség

146

Kifizetett juttatások

(92)

Biztosításmatematikai veszteség

1 014

Bruttó kötelezettségek 2008. december 31-én

4 248

Mínusz programeszközök

(255)

Nettó kötelezettségek 2008. december 31-én

Nettó kötelezettségek 2008. december 31-én

3 993

3 993

2.13.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2007.12.31-én | Pótlólagos céltartalé-kok | Fel nem használt összegek | Felhasznált összegek | Átsorolás a rövid lejáratúak közé | Jelenérték-leszámíto-lás | Összeg 2008. december 31-én |
| Jogi ügyek | 297 | 169 | (39) | (6) | 0 | 0 | 421 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 744 | 0 | 0 | 0 | (34) | 109 | 819 |
| Pénzügyi | 14 | 8 | 0 | 0 | (11) | 1 | 12 |
| Egyéb | 24 | 86 | (16) | (2) | (3) | 0 | 89 |
| Összesen | 1 079 | 263 | (55) | (8) | (48) | 110 | 1 341 |

millió EUR

Összeg 2007.12.31-én

Pótlólagos céltartalé-kok

Fel nem használt összegek

Felhasznált összegek

Átsorolás a rövid lejáratúak közé

Jelenérték-leszámíto-lás

Összeg 2008. december 31-én

Jogi ügyek

297

169

(39)

(6)

0

0

421

Nukleáris létesítmények leszerelése

744

0

0

0

(34)

109

819

Pénzügyi

14

8

0

0

(11)

1

12

Egyéb

24

86

(16)

(2)

(3)

0

89

Összesen

Összesen

1 079

1 079

263

263

(55)

(55)

(8)

(8)

(48)

(48)

110

110

1 341

1 341

Jogi ügyek

Ez a 2009 után a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg fizetendő összegek becslése. Ennek legnagyobb része – 403 millió EUR – az EMGA Garanciarészlege kiadásainak pénzügyi korrekciójával kapcsolatos, 2008. december 31-én függőben lévő bírósági ügyeket, valamint a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó egyéb bírósági ügyeket érinti.

Nukleáris létesítmények leszerelése

2002-ben egy független szakértőkből álló konzorcium vizsgálatot végzett a KKK nukleáris létesítményeinek leállításához és a hulladékgazdálkodási programhoz kapcsolódó becsült költségekről. A pénzügyi kimutatásba beállítandó céltartalék alapjául az 1 145 millió EUR-s becslésük szolgál (amely tartalmazza a „zöldmezős” lehetőség megvalósításához, vagyis a valamennyi épület teljes eltávolításához szükséges, 76 millió EUR-sra becsült költséget is). A Közösségek számviteli szabályaival összhangban ezt a céltartalékot indexálták az infláció miatt (2,5 %-os kulccsal), majd (a kamatmentes euro-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. 2008. december 31-én az így kiszámított céltartalék összege 1 072 millió EUR-t tesz ki, amelyből levonva az eddig az időpontig felmerült 164 millió EUR-s költségeket, 908 millió EUR-t eredményez, amely a várhatóan 2009-ben (89 millió EUR), illetve azután (819 millió EUR) felhasználásra kerülő összegekre oszlik.

Tekintettel a program becsült időtartamára (mintegy 30 év), hangsúlyozni kell, hogy e becsléssel kapcsolatban fennáll bizonyos fokú bizonytalanság, és a végleges költség különbözhet a jelenleg beállított összegektől.

Pénzügyi céltartalékok

Az 1998-as és a 2001-es kkv garanciakeret, valamint a CIP 2007-es kkv garanciakerete keretében az Európai Beruházási Alap (EBA) jogosult saját nevében, de a Közösségek megbízásából és kockázatára garanciákat kibocsátani. A lehívott és a le nem hívott garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázat azonban értékhatárhoz kötött. A mérlegkészítés napján a pénzügyi céltartalék mindkét eszköz pénzügyi közvetítőkkel szembeni kifizetési kötelezettségeinek felel meg, levonva az adott időpontig benyújtott nettó kifizetési igényeket. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat (a kamatmentes euro-swap görbe segítségével) nettó jelenértékükre diszkontálják.

Egyéb céltartalékok

E céltartalék a Közösségek által az állat-egészségügyi sürgősségi alap keretében egyes állatbetegségek kitörése esetében a különböző tagállamoknak fizetett hozzájárulások becslését tartalmazza, és összesen 101 millió EUR-t tesz ki (2006: 42 millió EUR), amely a várhatóan 2009-ben (14 millió EUR), illetve azután (87 millió EUR) felhasználásra kerülő összegekre oszlik.

2.14.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

2.14.1.   Hitelfelvételek

| millió EUR |
| --- |
| Megnevezés | Egyenleg 2007.12.31-én | Új hitelfelvétel | Vissza-fizetések | Árfolyam-különbözet | A könyv szerinti érték változásai | Egyenleg 2008.12.31-én |
| MFA | 792 | 0 | (129) | 0 | 0 | 663 |
| Fizetési mérleg | 0 | 2 000 | 0 | 0 | 4 | 2 004 |
| EURATOM | 482 | 15 | (5) | 1 | 1 | 494 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 424 | 0 | (66) | (73) | (3) | 282 |
| Összesen | 1 698 | 2 015 | (200) | (72) | 2 | 3 443 |

millió EUR

Megnevezés

Egyenleg 2007.12.31-én

Új hitelfelvétel

Vissza-fizetések

Árfolyam-különbözet

A könyv szerinti érték változásai

Egyenleg 2008.12.31-én

MFA

792

0

(129)

0

0

663

Fizetési mérleg

0

2 000

0

0

4

2 004

EURATOM

482

15

(5)

1

1

494

Felszámolás alatt álló ESZAK

424

0

(66)

(73)

(3)

282

Összesen

Összesen

1 698

1 698

2 015

2 015

(200)

(200)

(72)

(72)

2

2

3 443

3 443

A hitelfelvétel megoszlása rövid és hosszú lejárat szerint

| millió EUR |
| --- |
| Hitelek | 1 éven belüli lejárat | 1 éven túli lejárat | Összesen 2008.12.31-én |
| MFA | 25 | 638 | 663 |
| Fizetési mérleg | 0 | 2 004 | 2 004 |
| EURATOM | 0 | 494 | 494 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 69 | 213 | 282 |
| Összesen | 94 | 3 349 | 3 443 |

millió EUR

Hitelek

1 éven belüli lejárat

1 éven túli lejárat

Összesen 2008.12.31-én

MFA

25

638

663

Fizetési mérleg

0

2 004

2 004

EURATOM

0

494

494

Felszámolás alatt álló ESZAK

69

213

282

Összesen

Összesen

94

94

3 349

3 349

3 443

3 443

Ez a megnevezés az Európai Közösségek egy éven túli lejáratú hitelfelvételeit tartalmazza (az előző évre vonatkozó MFA adatok nem tartalmazzák a garanciaalap összegeit). A hitelfelvételek magukban foglalják a tanúsítvánnyal alátámasztott adósságokat is, amelyek 3 131 millió EUR-t tesznek ki (2007: 1 344 millió EUR). A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint – a felszámolás alatt álló ESZAK hitelfelvételei esetében – a felmerült kezdeti tranzakciós költség éves értékcsökkenésének, és a tényleges kamatláb módszernek megfelelően kerül kiszámításra. A tényleges kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak:

A

| Hitelfelvételek | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 3,022 % – 5,29 % | 3,816 % – 4,822 % |
| Euratom | 3,348 % – 5,6775 % | 4,366 % – 5,6775 % |
| Fizetési mérleg | 3,25 % | — |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 4,939 % – 11,875 % (6) | 4,375 % – 11,875 % (6) |

Hitelfelvételek

2008.12.31.

2007.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

3,022 % – 5,29 %

3,816 % – 4,822 %

Euratom

3,348 % – 5,6775 %

4,366 % – 5,6775 %

Fizetési mérleg

3,25 %

—

Felszámolás alatt álló ESZAK

4,939 % – 11,875 % (6)

6

4,375 % – 11,875 % (6)

6

2.14.2.   Kereskedési céllal tartott kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| A felszámolás alatt álló ESZAK swap-ügyletei | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Hosszú lejáratú | 0 | 7 |
| Rövid lejáratú | 25 | 4 |
| Összesen | 25 | 11 |

millió EUR

A felszámolás alatt álló ESZAK swap-ügyletei

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Hosszú lejáratú

0

7

Rövid lejáratú

25

4

Összesen

Összesen

25

25

11

11

További részleteket lásd a kereskedési céllal tartott eszközöknél, a fenti 2.3.4.2. és 2.8.2 megjegyzésben.

2.3.4.2. és 2.8.2

2.15.   EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Pénzügyi lízingkötelezettségek | 1 770 | 1 519 |
| Részletekben kifizetett épületek | 403 | 427 |
| Egyéb | 53 | 43 |
| Összesen | 2 226 | 1 989 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Pénzügyi lízingkötelezettségek

1 770

1 519

Részletekben kifizetett épületek

403

427

Egyéb

53

43

Összesen

Összesen

2 226

2 226

1 989

1 989

Ezen a soron elsősorban az egy éven túl esedékes lízing-kötelezettségek szerepelnek (lásd a 2.2 megjegyzést). Tartalmazza továbbá a Bizottság által vásárolt egyes olyan épületekhez kapcsolódó összegeket, ahol a vételárat részletekben egyenlítik ki – ezek nem lízingszerződések, mivel a (tulajdon- és rendelkezési) jogok azonnal átszálltak a Bizottságra.

2.2

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.16.   RÖVID TÁVÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg 2007.12.31-én | Pótlólagos céltartalé-kok | Fel nem használt összegek | Felhasznált összegek | Átvezetések más megnevezé-sekből/-be | Jelenérték-leszámítolás | Összeg 2008.12.31-én |
| Jogi ügyek | 28 | 7 | (3) | (16) | 0 | 0 | 16 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 78 | 0 | 0 | (25) | 34 | 2 | 89 |
| Pénzügyi | 233 | 1 | 0 | (44) | 11 | 1 | 202 |
| Egyéb | 30 | 28 | (10) | (10) | 3 | 0 | 41 |
| Összesen | 369 | 36 | (13) | (95) | 48 | 3 | 348 |

millió EUR

Összeg 2007.12.31-én

Pótlólagos céltartalé-kok

Fel nem használt összegek

Felhasznált összegek

Átvezetések más megnevezé-sekből/-be

Jelenérték-leszámítolás

Összeg 2008.12.31-én

Jogi ügyek

28

7

(3)

(16)

0

0

16

Nukleáris létesítmények leszerelése

78

0

0

(25)

34

2

89

Pénzügyi

233

1

0

(44)

11

1

202

Egyéb

30

28

(10)

(10)

3

0

41

Összesen

Összesen

369

369

36

36

(13)

(13)

(95)

(95)

48

48

3

3

348

348

Ide a céltartalékok egy éven belül esedékessé váló része tartozik.

2.17.   RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

E megnevezés a mérlegfordulónap után 12 hónapon belül esedékes hitelfelvételek és egyéb kötelezettségek 94 millió EUR-s összegét (2.14.1. megjegyzés), valamint a kereskedési céllal tartott kötelezettségekhez kapcsolódó 25 millió EUR-t (2.14.2. megjegyzés) tartalmazza.

94 millió EUR-s

2.14.1

25 millió EUR-t

2.14.2

2.18.   „SZÁLLÍTÓI” KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek | 64 | 65 |
| Folyó kötelezettségek | 12 026 | 13 939 |
| Egyéb kötelezettségek | 115 | 189 |
| Passzív időbeli elhatárolások | 77 472 | 81 187 |
| Összesen | 89 677 | 95 380 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

64

65

Folyó kötelezettségek

12 026

13 939

Egyéb kötelezettségek

115

189

Passzív időbeli elhatárolások

77 472

81 187

Összesen

Összesen

89 677

89 677

95 380

95 380

2.18.1.   Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Pénzügyi lízingkötelezettségek | 52 | 32 |
| Egyéb | 12 | 33 |
| Összesen | 64 | 65 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Pénzügyi lízingkötelezettségek

52

32

Egyéb

12

33

Összesen

Összesen

64

64

65

65

2.18.2.   Folyó kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| Típus | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Tagállamok | 11 386 | 12 328 |
| Szállítók és egyéb | 1 175 | 2 244 |
| A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek | (535) | (633) |
| Összesen | 12 026 | 13 939 |

millió EUR

Típus

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Tagállamok

11 386

12 328

Szállítók és egyéb

1 175

2 244

A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek

(535)

(633)

Összesen

Összesen

12 026

12 026

13 939

13 939

A folyó kötelezettségek közé a Közösségek által a támogatási tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ha a másik fél tagállam, ennek megfelelően sorolják be. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során (lásd a lenti 2.18.3. megjegyzést). Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően a támogatható tételek becsült összegét elhatárolt költségként kell könyvelni, míg a nem támogatható részek továbbra is nyitva maradnak a támogathatóság ellenőrzésére váró tételek számláján. Annak érdekében, hogy ne becsüljék felül az eszközöket és kötelezettségeket, úgy határoztak, a fizetendő nettó összegeket a folyó kötelezettségek alatt szerepeltetik.

2.18.3

Tagállamok

Az itt szereplő összegek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódó, még ki nem fizetett 4 660 millió EUR-nyi (2007: 6 287 millió EUR) költségtérítési igénnyel kapcsolatosak. Tartalmaznak továbbá 6 627 millió EUR-t, amely a tagállamok felé esedékes a 2008 végén készített költségvetés-módosítás következtében (2007: 5 889 millió EUR) – ezt 2009 februárjában fizették vissza a tagállamoknak.

Szállítók és egyéb

E fejezetben szerepelnek a támogatási tevékenységekhez kapcsolódó összegek mellett azok a kötelezettségek is, amelyek a közbeszerzési eljárások következtében keletkeztek, továbbá a közszervezeteknek és a konszolidálási körön kívüli intézményeknek, beleértve az EFA-nak fizetendő összegek is.

A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek

| millió EUR |
| --- |
| Típus | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| DG EMPL | 249 | 194 |
| DG REGIO | 161 | 229 |
| DG MARE | 36 | 21 |
| DG AGRI | 7 | 109 |
| DG ENV | 7 | 20 |
| Egyéb | 75 | 60 |
| Összesen | 535 | 633 |

millió EUR

Típus

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

DG EMPL

249

194

DG REGIO

161

229

DG MARE

36

21

DG AGRI

7

109

DG ENV

7

20

Egyéb

75

60

Összesen

Összesen

535

535

633

633

2.18.3.   Passzív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Elhatárolt költségek | 77 260 | 80 937 |
| Halasztott bevételek | 50 | 47 |
| Egyéb | 162 | 203 |
| Összesen | 77 472 | 81 187 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Elhatárolt költségek

77 260

80 937

Halasztott bevételek

50

47

Egyéb

162

203

Összesen

Összesen

77 472

77 472

81 187

81 187

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

Elhatárolt költségek

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| EMGA elhatárolt költségek: |
| Kiadások 2008.10.16. és 2008.12.31 között | 30 415 | 28 642 |
| Közvetlen támogatás | 12 682 | 13 786 |
| Cukoripari szerkezetátalakítás | 3 787 | 3 108 |
| Egyéb | (13) | (101) |
| EMGA összesen: | 46 871 | 45 435 |
| Strukturális intézkedésekhez kapcsolódó elhatárolások: |
| EMVA | 7 004 | 6 723 |
| ERFA és– innovatív intézkedések | 10 687 | 15 244 |
| Kohéziós Alap | 2 810 | 1 593 |
| ISPA | 4 | 0 |
| ESZA | 4 596 | 7 744 |
| Strukturális alapok összesen: | 25 101 | 31 304 |
| Egyéb elhatárolt költségek: |
| K+F | 1 978 | 1 315 |
| Egyéb | 3 310 | 2 883 |
| Egyéb összesen: | 5 288 | 4 198 |
| Elhatárolt költségek összesen: | 77 260 | 80 937 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

EMGA elhatárolt költségek:

EMGA elhatárolt költségek:

Kiadások 2008.10.16. és 2008.12.31 között

30 415

28 642

Közvetlen támogatás

12 682

13 786

Cukoripari szerkezetátalakítás

3 787

3 108

Egyéb

(13)

(101)

EMGA összesen:

EMGA összesen:

46 871

46 871

45 435

45 435

Strukturális intézkedésekhez kapcsolódó elhatárolások:

Strukturális intézkedésekhez kapcsolódó elhatárolások:

EMVA

7 004

6 723

ERFA és– innovatív intézkedések

10 687

15 244

Kohéziós Alap

2 810

1 593

ISPA

4

0

ESZA

4 596

7 744

Strukturális alapok összesen:

Strukturális alapok összesen:

25 101

25 101

31 304

31 304

Egyéb elhatárolt költségek:

Egyéb elhatárolt költségek:

K+F

1 978

1 315

Egyéb

3 310

2 883

Egyéb összesen:

Egyéb összesen:

5 288

5 288

4 198

4 198

Elhatárolt költségek összesen:

Elhatárolt költségek összesen:

77 260

77 260

80 937

80 937

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.19.   TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Egyenleg 2008.12.31-én | Egyenleg 2007.12.31-én |
| Valós érték tartalék | 41 | 7 |
| Egyéb tartalékok: |
| Garanciaalap | 1 276 | 1 118 |
| Újraértékelési tartalék | 57 | 57 |
| Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek | 1 528 | 1 525 |
| Egyéb | 213 | 99 |
| Összesen | 3 074 | 2 799 |
| Összesen | 3 115 | 2 806 |

millió EUR

Egyenleg 2008.12.31-én

Egyenleg 2007.12.31-én

Valós érték tartalék

41

41

7

7

Egyéb tartalékok:

Garanciaalap

1 276

1 118

Újraértékelési tartalék

57

57

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

1 528

1 525

Egyéb

213

99

Összesen

Összesen

3 074

3 074

2 799

2 799

Összesen

Összesen

3 115

3 115

2 806

2 806

2.19.1.   Valós érték tartalék

A számviteli szabályokkal összhangban az értékesíthető eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós érték tartalékon keresztül történik.

2.19.2.   Egyéb tartalékok

Garanciaalap

A garanciaalap működésére vonatkozóan lásd még a 2.3.3. megjegyzést. Ez a tartalék az alap által garantált kintlévő összeg 9 %-os előirányzott összegét foglalja magában, amelyet eszközként kell tartani.

2.3.3

Újraértékelési tartalék

Az újraértékelési alap az ingatlanok, gépek és berendezések újraértékelését tartalmazza. Az év végi 57 millió EUR-s egyenleg a Bizottság ingatlanainak értékhelyesbítéséhez kapcsolódik, amelyre már az új számviteli szabályokra való áttérés előtt sor került.

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek tartaléka

Ezen összegek a Közösségek hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteihez kapcsolódó tartalékokat foglalják magukban. A legnagyobb összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékaihoz kapcsolódik, amelyek közül a legnagyobb a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek tartaléka. E tartalékot az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre, és 2008. december 31-én összesen 1 526 millió EUR-t tett ki.

2.20.   A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| A tagállamoktól lehívandó összegek 2007. december 31-én | 61 426 |
| A 2007-es költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 1 529 |
| A garanciaalap tartalékának változása | 158 |
| Egyéb tartalékalap-változások | 108 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK: a 2007. évi eredmény allokációja | 4 |
| A költségvetési év gazdasági eredménye (többlete) | (12 686) |
| A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2008. december 31-én | 50 539 |
| Megoszlás: |
| Munkavállalói juttatások | 37 556 |
| Egyéb összegek | 12 983 |

millió EUR

Összeg

A tagállamoktól lehívandó összegek 2007. december 31-én

61 426

61 426

A 2007-es költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

1 529

A garanciaalap tartalékának változása

158

Egyéb tartalékalap-változások

108

Felszámolás alatt álló ESZAK: a 2007. évi eredmény allokációja

4

A költségvetési év gazdasági eredménye (többlete)

(12 686)

A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2008. december 31-én

A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2008. december 31-én

50 539

50 539

Megoszlás:

Megoszlás:

Munkavállalói juttatások

37 556

Egyéb összegek

12 983

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely 2008. december 31-ig már felmerült a Közösségeknél, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményelszámolás szemléletű számviteli szabályok értelmében igen sok kiadás kerül lekönyvelésre az N. évben, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N + 1. évben, az N + 1. év költségvetéséből kerül sor. Az e kötelezettségek számláin (jogcímeken) való szerepeltetés és az a tény, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez kapcsolódnak. A tagállamok felé esedékes összeg a 2008. október 16. és december 31. közötti időszakra 30,4 milliárd EUR volt. A lehívandó összegek többségét valójában a tagállamok a költségvetési év végét követő kevesebb mint 12 hónapon belül kifizetik, a következő év költségvetésének részeként.

Az előző évhez viszonyítva jelentősen csökkent a tagállamoktól lehívandó egyéb összegek szintje, amely a folyó évben 13 milliárd EUR-t tesz ki, szemben a 2007. évi 27,9 milliárddal. E csökkenés főként a következőkből adódik össze: a szállítók 5,7 milliárd EUR-s csökkenése (lásd a 2.18 megjegyzést fentebb), az előfinanszírozás 4,7 milliárd EUR összegű növekedése (2.5 és 2.9 megjegyzés) és a pénzeszközök 5 milliárd EUR-s növekedése (2.11 megjegyzés).

2.18

2.5 és 2.9

2.11

Lényegében egyedül a Közösségek által a személyzetnek nyújtott munkavállalói juttatási kötelezettségek jelentenek olyan összeget, amelyet hosszabb időszak alatt fizetnek ki, és amelyek finanszírozását a tagállamok éves költségvetési hozzájárulásaiból biztosítják. Az alábbiakban – csupán tájékoztatási céllal – szerepel a jövőbeli munkavállalói juttatások kifizetéseinek becslése:

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Rövid táv: 2009-ben fizetendő összegek | 1 160 |
| Hosszú táv: 2009 után fizetendő összegek | 36 396 |
| Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2008.12.31-én | 37 556 |

millió EUR

Összeg

Rövid táv: 2009-ben fizetendő összegek

1 160

Hosszú táv: 2009 után fizetendő összegek

36 396

Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2008.12.31-én

Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2008.12.31-én

37 556

37 556

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell fizetni a tagállamoknak.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

3.1.   BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2008 | 2007 |
| Bevétel saját forrásokból: | 3.1.1 | | |
| GNI-alapú források | | 74 479 | 73 922 |
| Héa-alapú források | | 19 008 | 19 442 |
| Tradicionális saját források: |
| Mezőgazdasági vámok | | 1 184 | 1 429 |
| Vámok | | 15 196 | 15 288 |
| Cukorilleték | | 702 | (36) |
| Tradicionális saját források összesen | | 17 082 | 16 681 |
| Költségvetési kiigazítások | 3.1.2 | 1 930 | 1 892 |
| Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat) | | 214 | 147 |
| Összesen | | 112 713 | 112 084 |

millió EUR

Megjegyzés

2008

2007

Bevétel saját forrásokból:

3.1.1

3.1.1

GNI-alapú források

74 479

73 922

Héa-alapú források

19 008

19 442

Tradicionális saját források:

Mezőgazdasági vámok

1 184

1 184

1 429

1 429

Vámok

15 196

15 196

15 288

15 288

Cukorilleték

702

702

(36)

(36)

Tradicionális saját források összesen

Tradicionális saját források összesen

17 082

17 082

16 681

16 681

Költségvetési kiigazítások

3.1.2

3.1.2

1 930

1 892

Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat)

214

147

Összesen

Összesen

112 713

112 713

112 084

112 084

Az Európai Közösségek működési bevételeinek fő eleme a saját forrásokból származó bevétel. A kiadások túlnyomó részét így a saját források finanszírozzák, mivel az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán kis részét teszik ki.

3.1.1.   Bevétel saját forrásokból

A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források, héa-alapú források és GNI-alapú források. A tradicionális saját forrásokon belül megkülönböztethetünk mezőgazdasági vámokat, cukorilletéket és vámokat. A költségvetési egyensúlyhiány megszüntetésére szolgáló mechanizmus (az Egyesült Királyságnak fizetett visszatérítés) is része a saját források rendszerének. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák.

A héa-alapú saját források egy egységes kulcsnak a – valamennyi tagállam esetében a GNI maximum 50 %-ában meghatározott – harmonizált héa-alapra történő alkalmazásából erednek. A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek feladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt tradicionális saját források, héa-alapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált GNI-jére.

A saját források szintje 2007 és 2008 között meglehetősen egyenletes. Az 524 millió EUR összegű növekedés elsősorban a cukorilletékekben bekövetkezett növekedéssel van összefüggésben, mivel a cukorpiac közös szervezésére vonatkozó szabályozásban változások történtek.

3.1.2.   Költségvetési kiigazítások

A költségvetési kiigazítások magukban foglalják a 2007. évi költségvetési többletet (1 529 millió EUR), amelyet a következő évben a Közösségnek saját forrásokból fizetendő összegből való levonás révén közvetlenül térítenek vissza a tagállamoknak – így bevételt jelent 2008-ra. Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat szerint az Egyesült Királyság korrekcióban részesül a költségvetési egyensúlyhiányok tekintetében. Mivel ezt az összeget a többi tagállam finanszírozza, így az nem befolyásolja a költségvetési és a gazdasági eredményt. E fejezetben azonban 400 millió EUR-s összeget számoltak el, ami a költségvetési célokra használt euro-árfolyam és az EMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható (lásd az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikkének (3) bekezdését).

3.2.   EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2008 | 2007 |
| Pénzbírságok | 3.2.1 | 3 171 | 3 339 |
| Mezőgazdasági illetékek | 3.2.2 | 2 299 | 2 634 |
| Kiadások visszafizettetése: | 3.2.3 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 61 | 93 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 4 | 10 |
| Decentralizált irányítás | | 90 | 133 |
| Megosztott irányítás | | 1 349 | 577 |
| Közös irányítás | | 0 | 1 |
| Összesen | | 1 504 | 814 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek: | 3.2.4 | | |
| Személyi állomány | | 974 | 908 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek | | 25 | 26 |
| Egyéb igazgatási bevételek | | 149 | 181 |
| Összesen | | 1 148 | 1 115 |
| Egyéb működési bevételek: | 3.2.5 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 71 | 23 |
| Átváltási nyereségek | | 269 | 276 |
| Egyéb | | 1 269 | 879 |
| Összesen | | 1 609 | 1 178 |
| Összesen | | 9 731 | 9 080 |

millió EUR

Megjegyzés

2008

2007

Pénzbírságok

3.2.1

3.2.1

3 171

3 339

Mezőgazdasági illetékek

3.2.2

3.2.2

2 299

2 634

Kiadások visszafizettetése:

3.2.3

3.2.3

Közvetlen centralizált irányítás

61

93

Közvetett centralizált irányítás

4

10

Decentralizált irányítás

90

133

Megosztott irányítás

1 349

577

Közös irányítás

0

1

Összesen

Összesen

1 504

1 504

814

814

Igazgatási tevékenységből származó bevételek:

3.2.4

3.2.4

Személyi állomány

974

908

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

25

26

Egyéb igazgatási bevételek

149

181

Összesen

Összesen

1 148

1 148

1 115

1 115

Egyéb működési bevételek:

3.2.5

3.2.5

Kiigazítások/céltartalékok

71

23

Átváltási nyereségek

269

276

Egyéb

1 269

879

Összesen

Összesen

1 609

1 609

1 178

1 178

Összesen

Összesen

9 731

9 731

9 080

9 080

3.2.1.   Pénzbírságok

E bevételek a Bizottság által a versenypolitikai szabályok megsértése miatt kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak. A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró bizottsági határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. A fentiek nem tartalmazzák a versenyellenes magatartással összefüggésben kiszabott következő pénzbírságokat: az Európai Bizottság által egy számítógépchip-gyártóra 2009 májusában kiszabott 1,06 milliárd EUR-t, valamint két energiatermelőre 2009 júliusában kirótt összesen 1,106 milliárd EUR összeget.

3.2.2.   Mezőgazdasági illetékek

Ide tartozik a 338 millió EUR-t kitevő tejilleték (2007: 232 millió EUR), valamint a cukorilleték 1 961 millió EUR értékben (2007: 2 402 millió EUR). A tejilleték olyan piacirányítási eszköz, amelynek célja a referenciamennyiségüket túllépő tejtermelők megbüntetése. Mivel nem kapcsolódik a Bizottság előzetes kifizetéseihez, valójában meghatározott rendeltetésű bevételnek tekinthető. A cukorilleték a cukorágazat szerkezetátalakítási alapjához kapcsolódik, amely alapján a cukorágazat reformja csökkentette a cukor belső piaci árát, hogy csökkenjen az uniós ár és a nemzetközi ár közötti különbség. Annak érdekében, hogy a kevésbé versenyképes cukortermelőket a piac elhagyására ösztönözzék, önfinanszírozó szerkezetátalakítási alapot hoztak létre, amelyet a cukortermelőkre kivetett átmeneti adóból származó, címzettnek minősülő bevételből finanszíroznak. A rendszer négy évig működik.

3.2.3.   Kiadások visszafizettetése

Ez a fejezet egyrészt az ellenőrzések, befejezett auditok vagy támogathatósági elemzések alapján kibocsátott és a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt visszafizettetési utasításokat, illetve a későbbi kifizetések terhére érvényesített levonásokat fedi le, melyek az általános költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják, másrészt a tagállamok által az EMGA-ból kifizetett összegek kedvezményezettjei számára kibocsátott visszafizettetési utasításokat. Emellett tartalmazza az elhatárolt jövedelmek előző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést. Nem tartalmazza azonban a közösségi kiadásokkal kapcsolatos összes visszafizettetést, különösképpen nem a jelentős kiadási területnek minősülő strukturális intézkedések esetében, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem támogatható összegekre kifizetett kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizettetési utasítás kibocsátását. A közösségi számviteli szabályokkal összhangban az előfinanszírozási összegek visszafizettetése szintén nem bevételként szerepel. A jogosulatlan kifizetések visszafizettetésével kapcsolatos további információkat lásd a 6. megjegyzésnél.

6

Kiadások visszafizettetése: Megosztott irányítás

Az ezen alfejezet alatt nyilvántartott 1 349 millió EUR-s összeg két részből áll: 1 000 millió EUR az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) részére, valamint 349 millió EUR a strukturális alapok intézkedéseire.

(a)   Mezőgazdaság, EMGA

A mezőgazdaságon belül az e fejezetben éves bevételként rögzített összegek 1 000 millió EUR-t tesznek ki a következő megoszlásban:

| — | az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 859 millió EUR értékben; |
| --- | --- |

—

az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 859 millió EUR értékben;

| — | csalások és szabálytalanságok 141 millió EUR összegben: a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizetett visszafizettetések 360 millió EUR összegben; mínusz 219 millió EUR a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén visszafizetendő kinnlévő összegek csökkenéséből (2008 végén 684 millió EUR, a 2007. év végi 902 millió EUR-hoz képest) – lásd a 2.10.2.2. megjegyzést is. |
| --- | --- |

—

csalások és szabálytalanságok 141 millió EUR összegben: a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizetett visszafizettetések 360 millió EUR összegben; mínusz 219 millió EUR a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén visszafizetendő kinnlévő összegek csökkenéséből (2008 végén 684 millió EUR, a 2007. év végi 902 millió EUR-hoz képest) – lásd a 2.10.2.2. megjegyzést is.

2.10.2.2

2008. december 31-én az EMGA-ból kifizetett olyan összegek, amelyek még be nem fejezett ellenőrzéseket követően jövőbeli korrekciók tárgyát képezik, 1,7 milliárd EUR-t tettek ki. Ez az összeg a mérlegen kívüli tételek között szerepel függő követelésként (lásd az 5.3. megjegyzést).

5.3

(b)   Strukturális intézkedések

Az e fejezetben található strukturális intézkedések alatt szereplő kiadások visszafizettetéséből származó összeg 349 millió EUR-t tett ki. A megfelelő 2007-es számadat 77 millió EUR.

Ezen alfejezet tartalmazza az előző évben kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, Bizottság által kibocsátott visszafizettetési utasításokat 267 millió EUR összegben, valamint az elhatárolt bevételek év végi eltérését (növekedését) 82 millió EUR összegben. Visszafizettetési utasításokat csak a következő esetekben bocsátanak ki:

| — | a tagállamok által kérvényezett összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok; |
| --- | --- |

—

a tagállamok által kérvényezett összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok;

| — | egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes előfinanszírozást és a már teljesített időközi kifizetéseket lefedő, elegendő támogatható kiadásról szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható; |
| --- | --- |

—

egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes előfinanszírozást és a már teljesített időközi kifizetéseket lefedő, elegendő támogatható kiadásról szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható;

| — | a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt. |
| --- | --- |

—

a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt.

A kiadások visszafizettetésére 2008-ban összesen 267 millió EUR összegben kibocsátott visszafizettetési utasításokat a következőképpen lehet felosztani: 200 millió EUR a 2008-ban elfogadott pénzügyi korrekciókra, 34 millió EUR a 2008 előtt elfogadott pénzügyi korrekciókra, 31 millió EUR a hiba vagy szabálytalanság miatt tévesen kifizetett összegek visszafizettetésére, és 2 millió EUR egyéb visszafizettetési utasításokra. A strukturális intézkedések keretében kibocsátott egyéb visszafizettetési utasítások az előfinanszírozási összegek visszafizettetésével vannak összefüggésben. Ezen összegek nem bevételként szerepelnek, hanem a mérleg előfinanszírozási fejezetében számolják el őket.

Az elbírálás alatt álló lehetséges pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó 2,6 milliárd EUR-s összeget függő követelésként tüntették fel (lásd a 5.3. megjegyzést).

5.3

Kiadások visszafizettetése: Egyéb irányítási típusok

Ezen alfejezet 155 millió EUR főösszege tartalmazza az előző évben kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, Bizottság által kibocsátott visszafizettetési utasításokat 48 millió EUR összegben, az egyéb beszedési megbízások 135 millió EUR-s összegét, az elhatárolt bevételek év végi eltérését (–22 millió EUR összegben), valamint a konszolidációs kiszűréseket (–6 millió EUR). Az egyéb irányítási típusoknál szereplő egyéb visszafizettetések az előfinanszírozások visszafizetését érintik és 24 millió EUR-t tesznek ki. Ezen összegek nem bevételként szerepelnek, hanem a mérleg előfinanszírozási fejezetében számolják el őket.

3.2.4.   Igazgatási tevékenységből származó bevételek

Ezek a bevételek elsősorban a személyzet fizetéséből történt levonásokból keletkeznek, és alapvetően két csoportra oszthatók – nyugdíjjárulékra és jövedelemadóra.

3.2.5.   Egyéb működési bevételek

E címen belül 321 millió EUR (2007: 296 millió EUR) a csatlakozásra váró országoktól kapott összegekhez kapcsolódik. Az egyéb működési bevételekben a tavalyi évhez képest tapasztalt növekedés egyik fő oka, hogy az idei év tartalmaz egy 109 millió EUR összegű, az EMGA-követelések értékvesztésének csökkenéséhez kapcsolódó bevételt (2007: 11 millió EUR). Emellett az idei év folyamán első alkalommal a mérleg tartalmazott egy előfinanszírozási összegekhez kapcsolódó, 241 millió eurós összeget is (2007: 33 millió EUR), melynek ellentételezése szintén ebben a fejezetben jelenik meg – az összeg legnagyobb része, 231 millió EUR, a schengeni eszköz keretében került kifizetésre.

E fejezet tartalmazza az árfolyamnyereségeket is, kivéve a 3.5. megjegyzésben tárgyalt, pénzügyi tevékenységhez kapcsolódókat. Ezek az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált vagy nem realizált árfolyamnyereségek.

3.5

3.3.   IGAZGATÁSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Személyzeti kiadások | 4 563 | 4 289 |
| Immateriális javakhoz, ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 330 | 343 |
| Egyéb igazgatási kiadások | 2 827 | 2 488 |
| Összesen | 7 720 | 7 120 |

millió EUR

2008

2007

Személyzeti kiadások

4 563

4 289

Immateriális javakhoz, ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

330

343

Egyéb igazgatási kiadások

2 827

2 488

Összesen

Összesen

7 720

7 720

7 120

7 120

Ezek az igazgatási kiadások a Közösségek tevékenységeinek részeként keletkeztek, és közéjük tartoznak a személyzeti, illetve az immateriális javakkal, valamint az ingatlanokkal, gépekkel és berendezésekkel kapcsolatos költségek (pl. értékcsökkenés, karbantartási költségek).

3.4.   MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2008 | 2007 |
| Elsődleges működési kiadások: | 3.4.1 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 7 998 | 9 504 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 3 077 | 1 185 |
| Decentralizált irányítás | | 1 278 | 1 978 |
| Megosztott irányítás | | 81 839 | 89 778 |
| Közös irányítás | | 1 188 | 949 |
| Összesen | | 95 380 | 103 394 |
| Egyéb működési kiadások: | 3.4.2 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 278 | 260 |
| Árfolyamveszteségek | | 773 | 399 |
| Egyéb | | 783 | 629 |
| Összesen | | 1 834 | 1 288 |
| Összesen | | 97 214 | 104 682 |

millió EUR

Megjegyzés

2008

2007

Elsődleges működési kiadások:

Elsődleges működési kiadások:

3.4.1

3.4.1

Közvetlen centralizált irányítás

7 998

9 504

Közvetett centralizált irányítás

3 077

1 185

Decentralizált irányítás

1 278

1 978

Megosztott irányítás

81 839

89 778

Közös irányítás

1 188

949

Összesen

Összesen

95 380

95 380

103 394

103 394

Egyéb működési kiadások:

Egyéb működési kiadások:

3.4.2

3.4.2

Kiigazítások/céltartalékok

278

260

Árfolyamveszteségek

773

399

Egyéb

783

629

Összesen

Összesen

1 834

1 834

1 288

1 288

Összesen

Összesen

97 214

97 214

104 682

104 682

3.4.1.   Elsődleges működési költségek

Az Európai Közösségek működési kiadásai a pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A kiadások többsége (86 %) a megosztott irányítás alá tartozik, tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár együtt, és olyan területeket foglal magában, mint az EMGA-kiadások és a különféle strukturális intézkedések révén finanszírozott fellépések (a regionális fejlesztési alap, a szociális alap, a mezőgazdasági vidékfejlesztési alap, a kohéziós alap és a halászati alap forrásaiból).

A működési kiadások 2008. évi csökkenése zömében a különféle strukturális intézkedések keretében megosztott irányítás alapján finanszírozott fellépésekre vezethető vissza. E fellépések programozása és elindítása 5 vagy 6 éves ciklusokban történik. 2008. december 31-én két programozási időszak intézkedései futottak párhuzamosan, a 2000-2006-os és a 2007-2013-as időszakhoz tartozók. A strukturális intézkedések 7,9 milliárd EUR-s csökkenése annak a ténynek tulajdonítható, hogy 2006 óta néhány finanszírozott projekt (a 2000-2006-os időszakhoz kapcsolódó programok) megszűnés alatt állt, míg más projektek (a 2007-2013-as időszakhoz kapcsolódó programok) esetében a 2007-ben tervezetthez képest sokkal kisebb előrehaladást értek el. A 2.5 megjegyzésben leírtaknak megfelelően az említett új projektek esetében 2008-ban második előfinanszírozási részlet kifizetésére került sor, a tagállamok azonban késésben voltak a programok végrehajtásával, részben azon előírás miatt, hogy irányítási és ellenőrzési rendszereikre bizottsági jóváhagyást kellett szerezniük.

2.5

A közvetett centralizált irányítású kiadásokban bekövetkezett 1,9 milliárd EUR-s növekedést részben ellensúlyozta a közvetlen irányítású kiadások 1,3 milliárd EUR-s csökkenése. Az idén módosították a projektek kategorizálását, azaz projekteket soroltak át a közvetett centralizált irányítású csoportból a közvetlenekhez, elsősorban a végrehajtó ügynökségek projektjei körében.

3.4.2.   Egyéb működési kiadások

Az árfolyamveszteségek – a 3.6. megjegyzésben tárgyalt pénzügyi tevékenységeken keletkezettek kivételével – az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált és nem realizált árfolyamveszteségek.

3.6

Nettó értelemben tekintve jelentős árfolyamveszteség keletkezett az év során. Ennek fő magyarázata a Bizottság: esetében az éves nettó nem realizált árfolyamveszteség az idegen valutában fennálló számlakövetelések év végi átértékelésének eredménye. A veszteség döntő hányada (a 305 millió EUR-ból 242 millió EUR) a GBP és a SEK valutanemhez kapcsolódik. E két valuta 2008 utolsó négy hónapjában több mint 20 százalékkal értékelődött le az euróval szemben. A Bizottság saját források bankszámláin az év végén jelentős összegeket halmoz fel devizában (többek között GBP-ben és SEK-ben), hogy abból fedezze a költségvetés végrehajtásával összefüggő készpénz-szükségleteit.

A Bizottságnál nagy összegű nettó realizált árfolyamveszteség is keletkezett, melynek zöme (kb. 150 millió EUR a 192 millió EUR-ból) az euro-zónán kívüli tagállamok által eurótól eltérő nemzeti valutában teljesített sajátforrás-befizetésekhez kapcsolódó számviteli tranzakcióknak tudható be. A veszteség azon különbözetből adódik, amely egyrészt a Bizottság által ezen összegek bevételi elszámolásakor alkalmazott számviteli elszámolási árfolyam, másrészt azon piaci árfolyam között áll fenn, amelyet a bizottsági kifizetések érdekében történő felhasználás előtt az euróra való átszámításnál alkalmaznak. Amint fentebb már említettük, 2008 utolsó négy hónapja folyamán több európai valuta, így különösen a GBP, PLN, SEK is jelentősen és tartósan leértékelődött az euróhoz viszonyítva. Ennek következtében a Bizottság saját forrásainak ezen valutákra történő átszámításához ezen időszakban alkalmazott piaci árfolyamok következetesen alacsonyabbak voltak a számviteli elszámolási árfolyamnál. A különbözet fennmaradó része egyéb számviteli műveletekkel van összefüggésben, egyebek mellett a Bizottság által egyéb pénznemekben teljesített kifizetésekkel.

Az „egyéb” alfejezet főként előfinanszírozási korrekciókat, valamint a bizottsági követeléseken leírt összegeket/veszteségeket tartalmaz. Szintén ide tartozik 144 millió EUR, amely a CARDS-program koszovói, szerbiai és montenegrói végrehajtásához kapcsolódik, valamint további 143 millió EUR, amely az egyik konszolidált ügynökség által irányított két másik programmal függ össze.

3.5.   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Osztalékbevétel (kockázati tőkealapokban lévő befektetésekből) | 22 | 6 |
| Kamatbevétel: |
| Előfinanszírozásból | 50 | 33 |
| Késedelmes fizetésekből | 26 | 81 |
| Swapügyletekből | 13 | 19 |
| Értékesíthető eszközökből | 102 | 97 |
| Kölcsönökből | 105 | 106 |
| Pénzeszközökből és azzal egyenértékű eszközökből | 349 | 263 |
| Egyéb | 3 | 12 |
| Összesen | 648 | 611 |
| Egyéb pénzügyi bevételek: |
| A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség | 4 | 6 |
| A befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése miatti veszteségek visszaírása | 0 | 1 |
| Egyéb | 11 | 23 |
| Összesen | 15 | 30 |
| Jelenérték-kiigazítás | 3 | 24 |
| Árfolyamnyereségek | 10 | 3 |
| Összesen | 698 | 674 |

millió EUR

2008

2007

Osztalékbevétel (kockázati tőkealapokban lévő befektetésekből)

Osztalékbevétel

22

22

6

6

Kamatbevétel:

Kamatbevétel:

Előfinanszírozásból

50

33

Késedelmes fizetésekből

26

81

Swapügyletekből

13

19

Értékesíthető eszközökből

102

97

Kölcsönökből

105

106

Pénzeszközökből és azzal egyenértékű eszközökből

349

263

Egyéb

3

12

Összesen

648

648

611

611

Egyéb pénzügyi bevételek:

Egyéb pénzügyi bevételek:

A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség

4

6

A befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése miatti veszteségek visszaírása

0

1

Egyéb

11

23

Összesen

15

15

30

30

Jelenérték-kiigazítás

Jelenérték-kiigazítás

3

3

24

24

Árfolyamnyereségek

Árfolyamnyereségek

10

10

3

3

Összesen

Összesen

698

698

674

674

3.6.   PÉNZÜGYI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Kamatkiadások: |
| Bérlés | 91 | 101 |
| Swapügyletekhez kapcsolódó | 10 | 17 |
| A felvett hitelekhez kapcsolódó | 90 | 91 |
| Egyéb | 9 | 5 |
| Összesen | 200 | 214 |
| Egyéb pénzügyi kiadások: |
| Pénzügyi rendelkezések kiigazításai | 12 | 11 |
| Költségvetési eszközök pénzügyi költségei | 50 | 57 |
| A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség | 8 | 9 |
| Befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése | 11 | 15 |
| Egyéb | 56 | 35 |
| Összesen | 137 | 127 |
| Jelenérték-kiigazítás | 118 | 7 |
| Árfolyamveszteségek | 12 | 6 |
| Összesen | 467 | 354 |

millió EUR

2008

2007

Kamatkiadások:

Kamatkiadások:

Bérlés

91

101

Swapügyletekhez kapcsolódó

10

17

A felvett hitelekhez kapcsolódó

90

91

Egyéb

9

5

Összesen

200

200

214

214

Egyéb pénzügyi kiadások:

Egyéb pénzügyi kiadások:

Pénzügyi rendelkezések kiigazításai

12

11

Költségvetési eszközök pénzügyi költségei

50

57

A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség

8

9

Befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése

11

15

Egyéb

56

35

Összesen

137

137

127

127

Jelenérték-kiigazítás

Jelenérték-kiigazítás

118

118

7

7

Árfolyamveszteségek

Árfolyamveszteségek

12

12

6

6

Összesen

Összesen

467

467

354

354

A befektetett pénzügyi eszközök értékesítéséből és értékvesztéséből származó veszteségek mellett az egyéb pénzügyi kiadások magukban foglalják a pénzügyi céltartalékok kiigazításait és a letéteményeseknek fizetett kezelési díjakat is.

3.7.   RÉSZESEDÉS A TÁRSULT ÉS KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ NYERESÉGÉBŐL/(VESZTESÉGÉBŐL)

A tőkemódszerrel összhangban a Közösségek gazdasági eredménykimutatásában szerepel a társult vállalkozásának (EBA) és közös vállalkozásainak nettó nyereségéből való részesedése (lásd még a 2.3.1. és 2.3.2. megjegyzést).

2.3.1. és 2.3.2

3.8.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

A szegmensek szerinti jelentés a tevékenységalapú költségvetési struktúra alapján szakpolitikai területek szerinti bontásban részletezi a Bizottságon belüli működési bevételeket és kiadásokat. E szakpolitikai területek a pénzügyi beszámolók összeállítása szempontjából három nagyobb megnevezés alá sorolhatók: „Tevékenységek az Európai Unión belül”, „Tevékenységek az Európai Unión kívül”, valamint „Szolgáltatások és egyebek”.

E megnevezések közül a „Tevékenységek az Európai Unión belül” a legnagyobb, ehhez tartoznak ugyanis az Európai Unió szakpolitikai területei. A „Tevékenységek az Európai Unión kívül” megnevezés az Unión kívül folytatott szakpolitikákra – mint például kereskedelem- és támogatáspolitika – vonatkozik. A „Szolgáltatások és egyebek” a közösségi intézmények és szervek működéséhez szükséges belső és horizontális tevékenységeket öleli fel.

A konszolidálásba bevont ügynökségeket integrálták a különböző szakpolitikai területekbe. A Bizottságon kívüli egyéb intézményeket egy meghatározott szakpolitikai területhez rendelik. A különböző szakpolitikai területeknél a konszolidációs kiszűrések előtti bruttó számadatok szerepelnek, a konszolidációs kiszűréseket egyetlen külön oszlop összesíti.

Megemlítendő, hogy a saját források és a hozzájárulások nem kerülnek megosztásra a különféle tevékenységek között, számításukért, beszedésükért és kezelésükért ugyanis a Bizottság központi szolgálatai felelnek. Itt azért kerülnek bemutatásra, hogy lehetővé váljon a gazdasági eredménykimutatás nettó eredményével való összevetés.

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – ÖSSZEFOGLALÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Tevékenységek az EU-n belül | Tevékenységek az EU-n kívül | Szolgáltatások és egyebek | Felszámolás alatt álló ESZAK | Egyéb intézmények | Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések | Összesen |
| Működési bevételek: |
| Pénzbírságok | 3 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Mezőgazdasági illetékek | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Kiadások visszafizettetése | 1 384 | 120 | 6 | 0 | 0 | (6) | 1 504 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 69 | 35 | 832 | 0 | 352 | (140) | 1 148 |
| Egyéb működési bevételek | 1 756 | 266 | 586 | 2 | 2 | (1 003) | 1 609 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 8 679 | 421 | 1 424 | 2 | 354 | (1 149) | 9 731 |
| Igazgatási kiadások |
| Személyzeti kiadások | (1 610) | (714) | (1 018) | 0 | (1 229) | 8 | (4 563) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (58) | (18) | (115) | 0 | (139) | 0 | (330) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (645) | (279) | (848) | 0 | (1 239) | 184 | (2 827) |
| | (2 313) | (1 011) | (1 981) | 0 | (2 607) | 192 | (7 720) |
| Működési kiadások: |
| Közvetlen centralizált irányítás | (4 807) | (3 604) | (226) | 0 | 0 | 639 | (7 998) |
| Közvetett centralizált irányítás | (3 094) | (195) | (3) | 0 | 0 | 215 | (3 077) |
| Decentralizált irányítás | (21) | (1 257) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 278) |
| Megosztott irányítás | (81 748) | (17) | (74) | 0 | 0 | 0 | (81 839) |
| Közös irányítás | (115) | (1 074) | 0 | 0 | 0 | 1 | (1 188) |
| Egyéb működési kiadások | (879) | (182) | (820) | (54) | (1) | 102 | (1 834) |
| | (90 664) | (6 329) | (1 123) | (54) | (1) | 957 | (97 214) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (92 977) | (7 340) | (3 104) | (54) | (2 608) | 1 149 | (104 934) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (84 298) | (6 919) | (1 680) | (52) | (2 254) | 0 | (95 203) |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 112 713 |
| Többlet a működési tevékenységekből | 17 510 |
| Nettó pénzügyi bevétel | 231 |
| Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | (5 009) |
| Részesedés a társult és közös vállalkozások eredményéből | (46) |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | 12 686 |

millió EUR

Tevékenységek az EU-n belül

Tevékenységek az EU-n kívül

Szolgáltatások és egyebek

Felszámolás alatt álló ESZAK

Egyéb intézmények

Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések

Összesen

Működési bevételek:

Pénzbírságok

3 171

0

0

0

0

0

3 171

Mezőgazdasági illetékek

2 299

0

0

0

0

0

2 299

Kiadások visszafizettetése

1 384

120

6

0

0

(6)

1 504

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

69

35

832

0

352

(140)

1 148

Egyéb működési bevételek

1 756

266

586

2

2

(1 003)

1 609

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

8 679

8 679

421

421

1 424

1 424

2

2

354

354

(1 149)

(1 149)

9 731

9 731

Igazgatási kiadások

Személyzeti kiadások

(1 610)

(714)

(1 018)

0

(1 229)

8

(4 563)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(58)

(18)

(115)

0

(139)

0

(330)

Egyéb igazgatási kiadások

(645)

(279)

(848)

0

(1 239)

184

(2 827)

(2 313)

(2 313)

(1 011)

(1 011)

(1 981)

(1 981)

0

0

(2 607)

(2 607)

192

192

(7 720)

(7 720)

Működési kiadások:

Közvetlen centralizált irányítás

(4 807)

(3 604)

(226)

0

0

639

(7 998)

Közvetett centralizált irányítás

(3 094)

(195)

(3)

0

0

215

(3 077)

Decentralizált irányítás

(21)

(1 257)

0

0

0

0

(1 278)

Megosztott irányítás

(81 748)

(17)

(74)

0

0

0

(81 839)

Közös irányítás

(115)

(1 074)

0

0

0

1

(1 188)

Egyéb működési kiadások

(879)

(182)

(820)

(54)

(1)

102

(1 834)

(90 664)

(90 664)

(6 329)

(6 329)

(1 123)

(1 123)

(54)

(54)

(1)

(1)

957

957

(97 214)

(97 214)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(92 977)

(92 977)

(7 340)

(7 340)

(3 104)

(3 104)

(54)

(54)

(2 608)

(2 608)

1 149

1 149

(104 934)

(104 934)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(84 298)

(84 298)

(6 919)

(6 919)

(1 680)

(1 680)

(52)

(52)

(2 254)

(2 254)

0

0

(95 203)

(95 203)

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

112 713

112 713

Többlet a működési tevékenységekből

Többlet a működési tevékenységekből

17 510

17 510

Nettó pénzügyi bevétel

231

Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

(5 009)

Részesedés a társult és közös vállalkozások eredményéből

(46)

A költségvetési év gazdasági eredménye

A költségvetési év gazdasági eredménye

12 686

12 686

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági és pénzügyek | Vállalkozás- és iparpolitika | Verseny | Foglalkoztatás | Mezőgazdaság | Közlekedés- és energiapolitika | Környezetvédelem | Kutatás | Információs társadalom |
| Működési bevételek: |
| Pénzbírságok | 0 | 0 | 3 168 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mezőgazdasági illetékek | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kiadások visszafizettetése | 1 | 1 | 0 | 58 | 1 005 | 7 | 1 | 3 | 10 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 0 | 11 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 1 | 7 |
| Egyéb működési bevételek | 0 | 218 | 3 | 32 | 145 | 297 | 39 | 370 | 6 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 1 | 230 | 3 171 | 90 | 3 449 | 316 | 40 | 374 | 23 |
| Igazgatási kiadások | (51) | (225) | (68) | (99) | (108) | (218) | (93) | (265) | (131) |
| Személyzeti kiadások | (45) | (149) | (62) | (74) | (89) | (161) | (70) | (151) | (94) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 0 | (11) | 0 | (1) | 0 | (4) | (1) | 0 | 0 |
| Egyéb igazgatási kiadások | (6) | (65) | (6) | (24) | (19) | (53) | (22) | (114) | (37) |
| Működési kiadások: | (52) | (336) | (54) | (8 175) | (54 290) | (1 326) | (186) | (2 672) | (1 377) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (52) | (250) | 0 | (186) | (46) | 819 | (162) | (2 630) | (1 266) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 818) | (8) | 0 | (92) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | (7 976) | (54 049) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Közös irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (100) | 0 | 0 | 0 |
| Egyéb működési kiadások | 0 | (86) | (54) | (13) | (192) | (216) | (16) | (42) | (19) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (103) | (561) | (122) | (8 274) | (54 398) | (1 544) | (279) | (2 937) | (1 508) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (102) | (331) | 3 049 | (8 184) | (50 949) | (1 228) | (239) | (2 563) | (1 485) |

millió EUR

Gazdasági és pénzügyek

Vállalkozás- és iparpolitika

Verseny

Foglalkoztatás

Mezőgazdaság

Közlekedés- és energiapolitika

Környezetvédelem

Kutatás

Információs társadalom

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Pénzbírságok

0

0

3 168

0

0

0

0

0

0

Mezőgazdasági illetékek

0

0

0

0

2 299

0

0

0

0

Kiadások visszafizettetése

1

1

0

58

1 005

7

1

3

10

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

0

11

0

0

0

12

0

1

7

Egyéb működési bevételek

0

218

3

32

145

297

39

370

6

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

1

1

230

230

3 171

3 171

90

90

3 449

3 449

316

316

40

40

374

374

23

23

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(51)

(51)

(225)

(225)

(68)

(68)

(99)

(99)

(108)

(108)

(218)

(218)

(93)

(93)

(265)

(265)

(131)

(131)

Személyzeti kiadások

(45)

(149)

(62)

(74)

(89)

(161)

(70)

(151)

(94)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

0

(11)

0

(1)

0

(4)

(1)

0

0

Egyéb igazgatási kiadások

(6)

(65)

(6)

(24)

(19)

(53)

(22)

(114)

(37)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(52)

(52)

(336)

(336)

(54)

(54)

(8 175)

(8 175)

(54 290)

(54 290)

(1 326)

(1 326)

(186)

(186)

(2 672)

(2 672)

(1 377)

(1 377)

Közvetlen centralizált irányítás

(52)

(250)

0

(186)

(46)

819

(162)

(2 630)

(1 266)

Közvetett centralizált irányítás

0

0

0

0

0

(1 818)

(8)

0

(92)

Decentralizált irányítás

0

0

0

0

(3)

(11)

0

0

0

Megosztott irányítás

0

0

0

(7 976)

(54 049)

0

0

0

0

Közös irányítás

0

0

0

0

0

(100)

0

0

0

Egyéb működési kiadások

0

(86)

(54)

(13)

(192)

(216)

(16)

(42)

(19)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(103)

(103)

(561)

(561)

(122)

(122)

(8 274)

(8 274)

(54 398)

(54 398)

(1 544)

(1 544)

(279)

(279)

(2 937)

(2 937)

(1 508)

(1 508)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(102)

(102)

(331)

(331)

3 049

3 049

(8 184)

(8 184)

(50 949)

(50 949)

(1 228)

(1 228)

(239)

(239)

(2 563)

(2 563)

(1 485)

(1 485)

| millió EUR |
| --- |
| | Közös Kutatóközpont | Halászat | Belső piac | Regionális Politikai | Adó- és vámpolitika | Oktatás- és kulturális politika | Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika | Jogérvényesülés, szabadság és biztonság | Tevékenységek az EU-n belül összesen |
| Működési bevételek: |
| Pénzbírságok | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 171 |
| Mezőgazdasági illetékek | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 299 |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | (41) | 0 | 329 | 0 | 4 | 5 | 1 | 1 384 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 69 |
| Egyéb működési bevételek | 52 | 8 | 198 | (1) | 1 | 151 | 135 | 102 | 1 756 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 90 | (33) | 201 | 328 | 1 | 155 | 140 | 103 | 8 679 |
| Igazgatási kiadások | (334) | (39) | (146) | (66) | (46) | (160) | (165) | (99) | (2 313) |
| Személyzeti kiadások | (222) | (32) | (100) | (55) | (38) | (85) | (110) | (73) | (1 610) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (29) | 0 | (4) | 0 | (1) | (1) | (4) | (2) | (58) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (83) | (7) | (42) | (11) | (7) | (74) | (51) | (24) | (645) |
| Működési kiadások: | (84) | (883) | (41) | (19 058) | (56) | (1 284) | (509) | (281) | (90 664) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (81) | (235) | (5) | (29) | (56) | (142) | (358) | (128) | (4 807) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (21) | 0 | (1 126) | (30) | 1 | (3 094) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (7) | 0 | 0 | 0 | 0 | (21) |
| Megosztott irányítás | 0 | (644) | 0 | (18 986) | 0 | 0 | 0 | (93) | (81 748) |
| Közös irányítás | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Egyéb működési kiadások | (3) | (4) | (36) | 0 | 0 | (16) | (121) | (61) | (879) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (418) | (922) | (187) | ( 191 24) | (102) | (14 44) | (674) | (380) | (92 977) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (328) | (955) | 14 | (18 796) | (101) | (1 289) | (534) | (277) | (84 298) |

millió EUR

Közös Kutatóközpont

Halászat

Belső piac

Regionális Politikai

Adó- és vámpolitika

Oktatás- és kulturális politika

Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika

Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

Tevékenységek az EU-n belül összesen

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Pénzbírságok

0

0

3

0

0

0

0

0

3 171

Mezőgazdasági illetékek

0

0

0

0

0

0

0

0

2 299

Kiadások visszafizettetése

0

(41)

0

329

0

4

5

1

1 384

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

38

0

0

0

0

0

0

0

69

Egyéb működési bevételek

52

8

198

(1)

1

151

135

102

1 756

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

90

90

(33)

(33)

201

201

328

328

1

1

155

155

140

140

103

103

8 679

8 679

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(334)

(334)

(39)

(39)

(146)

(146)

(66)

(66)

(46)

(46)

(160)

(160)

(165)

(165)

(99)

(99)

(2 313)

(2 313)

Személyzeti kiadások

(222)

(32)

(100)

(55)

(38)

(85)

(110)

(73)

(1 610)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(29)

0

(4)

0

(1)

(1)

(4)

(2)

(58)

Egyéb igazgatási kiadások

(83)

(7)

(42)

(11)

(7)

(74)

(51)

(24)

(645)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(84)

(84)

(883)

(883)

(41)

(41)

(19 058)

(19 058)

(56)

(56)

(1 284)

(1 284)

(509)

(509)

(281)

(281)

(90 664)

(90 664)

Közvetlen centralizált irányítás

(81)

(235)

(5)

(29)

(56)

(142)

(358)

(128)

(4 807)

Közvetett centralizált irányítás

0

0

0

(21)

0

(1 126)

(30)

1

(3 094)

Decentralizált irányítás

0

0

0

(7)

0

0

0

0

(21)

Megosztott irányítás

0

(644)

0

(18 986)

0

0

0

(93)

(81 748)

Közös irányítás

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(115)

Egyéb működési kiadások

(3)

(4)

(36)

0

0

(16)

(121)

(61)

(879)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(418)

(418)

(922)

(922)

(187)

(187)

( 191 24)

( 191 24)

(102)

(102)

(14 44)

(14 44)

(674)

(674)

(380)

(380)

(92 977)

(92 977)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(328)

(328)

(955)

(955)

14

14

(18 796)

(18 796)

(101)

(101)

(1 289)

(1 289)

(534)

(534)

(277)

(277)

(84 298)

(84 298)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Külkapcsolatok | Kereskedelem | Fejlesztés | Bővítés | Humanitárius segély | Tevékenységek az EU-n kívül összesen |
| Működési bevételek: |
| Kiadások visszafizettetése | 19 | 0 | 4 | 92 | 5 | 120 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 35 |
| Egyéb működési bevételek | 67 | 0 | (1) | 199 | 1 | 266 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | 121 | 0 | 3 | 291 | 6 | 421 |
| Igazgatási kiadások | (740) | (51) | (135) | (62) | (23) | (1 011) |
| Személyzeti kiadások | (477) | (45) | (127) | (50) | (15) | (714) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (17) | 0 | 0 | (1) | 0 | (18) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (246) | (6) | (8) | (11) | (8) | (279) |
| Működési kiadások: | (2 988) | (10) | (876) | (1 586) | (869) | (6 329) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (2 163) | (7) | (530) | (503) | (401) | (3 604) |
| Közvetett centralizált irányítás | (42) | 0 | 3 | (156) | 0 | (195) |
| Decentralizált irányítás | (352) | 0 | (154) | (751) | 0 | (1 257) |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | (17) | 0 | 0 | (17) |
| Közös irányítás | (413) | (3) | (170) | (21) | (467) | (1 074) |
| Egyéb működési kiadások | (18) | 0 | (8) | (155) | (1) | (182) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (3 728) | (61) | (1 011) | (1 648) | (892) | (7 340) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (3 607) | (61) | (1 008) | (1 357) | (886) | (6 919) |

millió EUR

Külkapcsolatok

Kereskedelem

Fejlesztés

Bővítés

Humanitárius segély

Tevékenységek az EU-n kívül összesen

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

19

0

4

92

5

120

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

35

0

0

0

0

35

Egyéb működési bevételek

67

0

(1)

199

1

266

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

121

121

0

0

3

3

291

291

6

6

421

421

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(740)

(740)

(51)

(51)

(135)

(135)

(62)

(62)

(23)

(23)

(1 011)

(1 011)

Személyzeti kiadások

(477)

(45)

(127)

(50)

(15)

(714)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(17)

0

0

(1)

0

(18)

Egyéb igazgatási kiadások

(246)

(6)

(8)

(11)

(8)

(279)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(2 988)

(2 988)

(10)

(10)

(876)

(876)

(1 586)

(1 586)

(869)

(869)

(6 329)

(6 329)

Közvetlen centralizált irányítás

(2 163)

(7)

(530)

(503)

(401)

(3 604)

Közvetett centralizált irányítás

(42)

0

3

(156)

0

(195)

Decentralizált irányítás

(352)

0

(154)

(751)

0

(1 257)

Megosztott irányítás

0

0

(17)

0

0

(17)

Közös irányítás

(413)

(3)

(170)

(21)

(467)

(1 074)

Egyéb működési kiadások

(18)

0

(8)

(155)

(1)

(182)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(3 728)

(3 728)

(61)

(61)

(1 011)

(1 011)

(1 648)

(1 648)

(892)

(892)

(7 340)

(7 340)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(3 607)

(3 607)

(61)

(61)

(1 008)

(1 008)

(1 357)

(1 357)

(886)

(886)

(6 919)

(6 919)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

| millió EUR |
| --- |
| | Sajtó és tájékoztatás | Csalás Elleni Hivatal | Koordináció | Személyzeti ügyek és igazgatás | Eurostat | Költségvetés | Audit | Nyelvek | Egyéb | Szolgáltatások és egyebek összesen |
| Működési bevételek: |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 1 | 5 | 0 | 682 | 0 | 46 | 0 | 98 | 0 | 832 |
| Egyéb működési bevételek | (2) | (1) | 8 | 38 | 0 | 235 | 0 | 42 | 266 | 586 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN | (1) | 4 | 8 | 723 | 3 | 281 | 0 | 140 | 266 | 1 424 |
| Igazgatási kiadások | (94) | (49) | (151) | (1 200) | (66) | (50) | (9) | (390) | 28 | (1 981) |
| Személyzeti kiadások | (59) | (34) | (127) | (436) | (60) | (38) | (8) | (284) | 28 | (1 018) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (2) | 0 | 0 | (113) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (115) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (33) | (15) | (24) | (651) | (6) | (12) | (1) | (106) | 0 | (848) |
| Működési kiadások: | (80) | (15) | (8) | (45) | (22) | (217) | 0 | (1) | (735) | (1 123) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (77) | (15) | (1) | (29) | (21) | (104) | 0 | (1) | 22 | (226) |
| Közvetett centralizált irányítás | (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Egyéb működési kiadások | 0 | 0 | (7) | (16) | (1) | (39) | 0 | 0 | (757) | (820) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (174) | (64) | (159) | (1 245) | (88) | (267) | (9) | (391) | (707) | (3 104) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (175) | (60) | (151) | (522) | (85) | 14 | (9) | (251) | (441) | (1 680) |

millió EUR

Sajtó és tájékoztatás

Csalás Elleni Hivatal

Koordináció

Személyzeti ügyek és igazgatás

Eurostat

Költségvetés

Audit

Nyelvek

Egyéb

Szolgáltatások és egyebek összesen

Működési bevételek:

Működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

0

0

0

3

3

0

0

0

0

6

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

1

5

0

682

0

46

0

98

0

832

Egyéb működési bevételek

(2)

(1)

8

38

0

235

0

42

266

586

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN

(1)

(1)

4

4

8

8

723

723

3

3

281

281

0

0

140

140

266

266

1 424

1 424

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(94)

(94)

(49)

(49)

(151)

(151)

(1 200)

(1 200)

(66)

(66)

(50)

(50)

(9)

(9)

(390)

(390)

28

28

(1 981)

(1 981)

Személyzeti kiadások

(59)

(34)

(127)

(436)

(60)

(38)

(8)

(284)

28

(1 018)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(2)

0

0

(113)

0

0

0

0

0

(115)

Egyéb igazgatási kiadások

(33)

(15)

(24)

(651)

(6)

(12)

(1)

(106)

0

(848)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(80)

(80)

(15)

(15)

(8)

(8)

(45)

(45)

(22)

(22)

(217)

(217)

0

0

(1)

(1)

(735)

(735)

(1 123)

(1 123)

Közvetlen centralizált irányítás

(77)

(15)

(1)

(29)

(21)

(104)

0

(1)

22

(226)

Közvetett centralizált irányítás

(3)

0

0

0

0

0

0

0

0

(3)

Megosztott irányítás

0

0

0

0

0

(74)

0

0

0

(74)

Egyéb működési kiadások

0

0

(7)

(16)

(1)

(39)

0

0

(757)

(820)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(174)

(174)

(64)

(64)

(159)

(159)

(1 245)

(1 245)

(88)

(88)

(267)

(267)

(9)

(9)

(391)

(391)

(707)

(707)

(3 104)

(3 104)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(175)

(175)

(60)

(60)

(151)

(151)

(522)

(522)

(85)

(85)

14

14

(9)

(9)

(251)

(251)

(441)

(441)

(1 680)

(1 680)

4.   MEGJEGYZÉSEK A CASH FLOW-KIMUTATÁSHOZ

4.1.   A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

A cash flow adatok szolgálnak a Közösségek pénzeszköz- és azzal egyenértékű eszközteremtő képessége, valamint e pénzáramok felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a költségvetési év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a befektetési vagy finanszírozási pénzáramokkal kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

A külföldi pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó pénzáramokat az Európai Közösségek beszámolási pénznemében (EUR) kell elszámolni, a külföldi pénznemben lévő összegre az eurónak és a külföldi pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A fenti cash-flow kimutatás az adott időszak pénzáramait mutatja be működési és befektetési tevékenységek szerint csoportosítva (a Közösségeknek nincs finanszírozási tevékenysége).

4.2.   MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

A működési tevékenységek a Közösségek befektetési tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönök (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek befektetési (vagy pénzügyi) tevékenységnek, mivel a Közösségek általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik. A működési tevékenységek magukban foglalják az olyan beruházásokat, mint az EBA, az EBRD és a kockázati tőkealapok. E tevékenységek célkitűzése tulajdonképpen a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel.

4.3.   BEFEKTETÉSI TEVÉKENYSÉGEK

Befektetési tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszközzel egyenértékű eszközök között nem szereplő egyéb befektetések vásárlása és értékesítése. A befektetési tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönöket. A cél a Közösségek által végrehajtott valódi befektetések bemutatása.

Meg kell jegyezni, hogy a Közösségek mérlegében szereplő pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök tételből 5 753 millió EUR-t nem használhatnak fel a Közösségek. Ide azok a kirótt bírságokra befizetett összegek tartoznak, amelyek esetében a másik fél fellebbezett a bírság ellen. Ezeket az összegeket a 2.11. megjegyzés egyértelműen korlátozott felhasználású pénzeszközként határozza meg.

2.11

5.   MÉRLEGEN KÍVÜLI KÖZZÉTÉTELEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegy-zés | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| Kapott garanciák | 5.1 | 260 | 237 |
| Csalásokhoz és szabálytalanságokhoz kapcsolódó függő követelések | 5.2 | 2 010 | 1 701 |
| Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók | 5.3 | 4 390 | 4 436 |
| Egyéb függő követelések | 5.4 | 43 | 19 |
| Függő követelések összesen | | 6 703 | 6 393 |

millió EUR

Megjegy-zés

2008.12.31.

2007.12.31.

Kapott garanciák

5.1

5.1

260

237

Csalásokhoz és szabálytalanságokhoz kapcsolódó függő követelések

5.2

5.2

2 010

1 701

Folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

5.3

5.3

4 390

4 436

Egyéb függő követelések

5.4

5.4

43

19

Függő követelések összesen

Függő követelések összesen

6 703

6 703

6 393

6 393

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK JÖVŐBELI FINANSZÍROZÁSRA

Valamennyi függő kötelezettséget és kötelezettségvállalást – esedékessé válásukkor – a közösségi költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években. A Közösségek költségvetését a tagállamok finanszírozzák.

| millió EUR |
| --- |
| Függő kötelezettségek | Megjegy-zés | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| Nyújtott garanciák | 5.5 | 17 510 | 15 863 |
| Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések | 5.6 | 10 198 | 8 682 |
| EMGA – folyamatban lévő bírósági ítéletek | 5.7 | 1 609 | 1 095 |
| Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek | 5.8 | 281 | 2 043 |
| Egyéb függő kötelezettségek | 5.9 | 18 | 19 |
| Függő kötelezettségek összesen | | 29 616 | 27 702 |

millió EUR

Függő kötelezettségek

Megjegy-zés

2008.12.31.

2007.12.31.

Nyújtott garanciák

5.5

5.5

17 510

15 863

Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések

5.6

5.6

10 198

8 682

EMGA – folyamatban lévő bírósági ítéletek

5.7

5.7

1 609

1 095

Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek

5.8

5.8

281

2 043

Egyéb függő kötelezettségek

5.9

5.9

18

19

Függő kötelezettségek összesen

Függő kötelezettségek összesen

29 616

29 616

27 702

27 702

| Kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra | Megjegy-zés | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Le nem hívott kötelezettségvállalások | 5.10 | 4 885 | 239 |
| A még fel nem használt előirányzatokkal szembeni kötelezettségvállalások | 5.11 | 120 023 | 95 992 |
| Többéves fellépéseket érintő jogi kötelezettségvállalások | 5.12 | 333 659 | 386 209 |
| Részesedés kapcsolt szervezetekben | 5.13 | 1 072 | 996 |
| Működési lízing kötelezettségvállalások | 5.14 | 2 349 | 2 003 |
| Szerződéses kötelezettségvállalások | 5.15 | 983 | 806 |
| Összes kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra | | 462 971 | 486 245 |

Kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

Megjegy-zés

2008.12.31.

2007.12.31.

Le nem hívott kötelezettségvállalások

5.10

5.10

4 885

239

A még fel nem használt előirányzatokkal szembeni kötelezettségvállalások

5.11

5.11

120 023

95 992

Többéves fellépéseket érintő jogi kötelezettségvállalások

5.12

5.12

333 659

386 209

Részesedés kapcsolt szervezetekben

5.13

5.13

1 072

996

Működési lízing kötelezettségvállalások

5.14

5.14

2 349

2 003

Szerződéses kötelezettségvállalások

5.15

5.15

983

806

Összes kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

Összes kötelezettségvállalás jövőbeli finanszírozásra

462 971

462 971

486 245

486 245

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

5.1.   KAPOTT GARANCIÁK

| millió EUR |
| --- |
| | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| Teljesítési garanciák | 239 | 217 |
| Egyéb | 21 | 20 |
| Összesen | 260 | 237 |

millió EUR

2008.12.31.

2007.12.31.

Teljesítési garanciák

239

217

Egyéb

21

20

Összesen

Összesen

260

260

237

237

Esetenként előírnak teljesítési garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi források kedvezményezettjei teljesítik a Közösségekkel kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

Megjegyzendő, hogy a Bizottság az adott kölcsönökkel (486 millió EUR, 2.4.2 megjegyzés), a teljesített előfinanszírozási kifizetésekkel (968 millió EUR, 2.9 megjegyzés) valamint a kirótt pénzbírságokkal (2 403 millió EUR, 2.10.2.1 megjegyzés) összefüggésben is kapott független szervezetektől származó garanciákat. E garanciák mindazonáltal különböznek a fentebb bemutatottaktól, mivel azok a mérlegben ténylegesen is kimutatott eszközökhöz kapcsolódnak.

2.4.2 megjegyzés

2.9 megjegyzés

2.10.2.1 megjegyzés

5.2.   CSALÁSOK ÉS SZABÁLYTALANSÁGOK

Az alábbi táblázat azon visszafizettetések lehetséges összegeit mutatja be, amelyeket a tagállamok a strukturális alapokkal kapcsolatos szabálytalan igénylések felderítését követően hajtottak végre. A táblázat a tagállamok által az 1681/94/EK bizottsági rendelettel összhangban benyújtott hivatalos jelentéseken alapul, az összegek tagállamok szerint kerültek bontásra.

Függő követelések: csalások és szabálytalanságok

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| Ausztria | 13 | 15 |
| Belgium | 16 | 16 |
| Cseh Köztársaság | 13 | 1 |
| Dánia | 10 | 10 |
| Észtország | 2 | 1 |
| Finnország | 3 | 3 |
| Franciaország | 12 | 12 |
| Németország | 581 | 592 |
| Görögország | 62 | 69 |
| Magyarország | 5 | 1 |
| Írország | 1 | 1 |
| Olaszország | 441 | 434 |
| Lettország | 4 | 1 |
| Litvánia | 2 | 0 |
| Málta | 1 | 0 |
| Hollandia | 14 | 12 |
| Lengyelország | 13 | 11 |
| Portugália | 114 | 83 |
| Szlovákia | 9 | 1 |
| Szlovénia | 1 | 0 |
| Spanyolország | 279 | 249 |
| Svédország | 2 | 2 |
| Egyesült Királyság | 257 | 178 |
| Összesen | 1 855 | 1 692 |

millió EUR

Tagállam

2008.12.31.

2007.12.31.

Ausztria

13

15

Belgium

16

16

Cseh Köztársaság

13

1

Dánia

10

10

Észtország

2

1

Finnország

3

3

Franciaország

12

12

Németország

581

592

Görögország

62

69

Magyarország

5

1

Írország

1

1

Olaszország

441

434

Lettország

4

1

Litvánia

2

0

Málta

1

0

Hollandia

14

12

Lengyelország

13

11

Portugália

114

83

Szlovákia

9

1

Szlovénia

1

0

Spanyolország

279

249

Svédország

2

2

Egyesült Királyság

257

178

Összesen

Összesen

1 855

1 855

1 692

1 692

A táblázatban található adatok inkább csak elméleti maximumot jelentenek, mintsem a közösségi költségvetés rendelkezésére bocsátandó tényleges összegeket, mégpedig az alábbi okok miatt:

| — | A tagállamok nem minden esetben jelentik visszafizettetési intézkedéseik eredményét. |
| --- | --- |

—

A tagállamok nem minden esetben jelentik visszafizettetési intézkedéseik eredményét.

| — | Bár a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a visszafizettetés valószínűségéről, lehetetlen pontosan meghatározni, hogy a még visszafizettetendő összegek mekkora hányadát tudják majd ténylegesen visszafizettetni. Bizonyos esetekben a nemzeti jogszabályok 30 éves elévülési időszakot írnak elő, ami miatt a nemzeti hatóságok még azokban az esetekben sem szívesen mondanak le hivatalosan a követelésekről, ahol az összeg visszafizettetésére csupán elméleti esély van. A strukturális műveletek esetében a tagállamok – a 438/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében – kötelesek évente nyilatkozatot küldeni a Bizottságnak a visszafizettetésre váró összegekről annak érdekében, hogy a Bizottság reálisabb képet alkothasson a tényleges helyzetről. |
| --- | --- |

—

Bár a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a visszafizettetés valószínűségéről, lehetetlen pontosan meghatározni, hogy a még visszafizettetendő összegek mekkora hányadát tudják majd ténylegesen visszafizettetni. Bizonyos esetekben a nemzeti jogszabályok 30 éves elévülési időszakot írnak elő, ami miatt a nemzeti hatóságok még azokban az esetekben sem szívesen mondanak le hivatalosan a követelésekről, ahol az összeg visszafizettetésére csupán elméleti esély van. A strukturális műveletek esetében a tagállamok – a 438/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében – kötelesek évente nyilatkozatot küldeni a Bizottságnak a visszafizettetésre váró összegekről annak érdekében, hogy a Bizottság reálisabb képet alkothasson a tényleges helyzetről.

| — | Még ha az érintett tagállam időben meg is kezdte a visszafizettetési eljárást, ez nem jelent biztosítékot a visszafizettetés sikerességére. Ez különösen igaz azokra a beszedési megbízásokra, amelyekkel szemben fellebbezést nyújtottak be. |
| --- | --- |

—

Még ha az érintett tagállam időben meg is kezdte a visszafizettetési eljárást, ez nem jelent biztosítékot a visszafizettetés sikerességére. Ez különösen igaz azokra a beszedési megbízásokra, amelyekkel szemben fellebbezést nyújtottak be.

| — | Az egyedi projektek társfinanszírozása a többéves programok keretében történik. Amíg a többéves programok le nem zárulnak, lehetetlen pontosan meghatározni a visszafizettetendő összegeket, mivel a szabálytalan kiadások finanszírozása bizonyos körülmények között átcsoportosítható más, jogszerű projektekhez, és mivel a későbbi részletfizetés – különösen az utolsó részlet kifizetése – esetenként a korábbi szabálytalan kiadások kiigazítására szolgálhat. A táblázatokban szereplő adatok nem véglegesek, a 2008. február végéig beérkezett és feldolgozott jelentéseken alapulnak. Ezek az adatok a későbbiekben beérkező további jelentéseknek megfelelően változhatnak. |
| --- | --- |

—

Az egyedi projektek társfinanszírozása a többéves programok keretében történik. Amíg a többéves programok le nem zárulnak, lehetetlen pontosan meghatározni a visszafizettetendő összegeket, mivel a szabálytalan kiadások finanszírozása bizonyos körülmények között átcsoportosítható más, jogszerű projektekhez, és mivel a későbbi részletfizetés – különösen az utolsó részlet kifizetése – esetenként a korábbi szabálytalan kiadások kiigazítására szolgálhat. A táblázatokban szereplő adatok nem véglegesek, a 2008. február végéig beérkezett és feldolgozott jelentéseken alapulnak. Ezek az adatok a későbbiekben beérkező további jelentéseknek megfelelően változhatnak.

A tagállamoktól kapott adatokból nem állapítható meg kellő pontossággal az egyedi esetek visszafizettetési valószínűsége.

A 2007 óta történt fő mozgások a következő alapok eseteihez kapcsolódó növekedések: Európai Szociális Alap (Olaszország: 18 millió EUR); Európai Regionális és Fejlesztési Alap (Egyesült Királyság: 58 millió EUR, Csehország: 12 millió EUR, Spanyolország: 20 millió EUR és Portugália 6 millió EUR); Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (Portugália: 21 millió EUR); és Kohéziós Alap (Spanyolország: 8 millió EUR).

E fejezetben szerepel továbbá az EMGA-hoz kapcsolódó 153 millió eurós összeg. A tagállamok a Bizottság tudomására hozták az adósnyilvántartásukban szereplő összegeket, továbbá a még előzetes ellenőrzés alatt álló összeget. E fejezetben ezen előzetes összegek vannak részletezve. Korábban a tagállamoktól nem kérték ezen adatok szolgáltatását.

5.3.   FOLYAMATBAN LÉVŐ PÉNZÜGYI KORREKCIÓK

A mezőgazdaság és a vidékfejlesztés esetében a tagállamok által elszámolt összegek ideiglenes jellege mindaddig megmarad, amíg meg nem történik a kifizető ügynökségek N. évre vonatkozó éves elszámolásának lezárása. Ennek szokásos határideje az N+1. év április 30. napja. A pénzügyi elszámolás lezárásáról a Bizottság határoz a hitelesítő szervezetek által végzett hitelesítési munka és a Bizottság által végrehajtott felülvizsgálat alapján. Miután a Bizottság elfogadja a hitelesített kifizető ügynökségek éves beszámolóját, a megfelelő kiadási összegek véglegessé válnak. A Bizottság ún. megfelelőségi határozatok keretében is végrehajthat pénzügyi korrekciókat, ezek azonban csak olyan kiadások esetében lehetségesek, amelyek abban a 24 hónapos időszakban merültek fel, amely az érintett tagállamnak szóló, bizottsági vizsgálati megállapításokat tartalmazó írásbeli értesítés megküldését megelőzte. Ezért egy 1,7 milliárd EUR-nyi becsült összeg függő követelésként szerepel itt, és megfelelőségi pénzügyi korrekciós határozatok keretében folyik majd be, a 2001-2008 közötti időszakra elszámolt bizonyos kiadások ellenőrzésének fedezésére (6.4.1.1 megjegyzés). Mivel az összegek nem véglegesek, nem szerepelnek a mérlegben.

6.4.1.1 megjegyzés

Ebben az évben e fejezeten belül függő követelésként szerepel továbbá 2,6 milliárd EUR, ami az elbírálás alatt álló lehetséges pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódik (6.4.1.2 megjegyzés). Az összeg alapját a Bizottság és az Európai Számvevőszék ellenőrzésének eredményei képezik, amelyek mindegyikét nyomon követik az illetékes főigazgatóságok. Ez a legjobb becslésnek tekinthető, amely figyelembe veszi az ellenőrzések nyomon követésének aktuális állását, valamint a 2008. december 31-én kiadott, a végső állásfoglalásról szóló leveleket. Ez az összeg a felfüggesztések és pénzügyi korrekciók eljárását követően változhat, az eljárás során a tagállamok lehetőséget kapnak, hogy szóbeli meghallgatás alkalmával további bizonyítékokat nyújtsanak be állításaik alátámasztására.

6.4.1.2 megjegyzés

A kiadások visszafizettetéséről részletesen lásd a 6. megjegyzést.

6

5.4.   EGYÉB FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

Itt szerepelnek egyéb olyan kisebb függő követelések, amelyek nem sorolhatók be a fenti fejezetekbe.

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

5.5.   ADOTT GARANCIÁK

5.5.1.   Az Európai Beruházási Bank (EBB) által a saját forrásokból nyújtott hitelekre

| millió EUR |
| --- |
| | Kockázat-megosztással 2008.12.31. | Kockázatmegosztás nélkül 2008.12.31. | Kintlévőségek 2008.12.31. Összesen | Kintlévőségek 2007.12.31. |
| Állami hatóság | Magán-vállalkozás |
| 65 %-os garancia | 2 333 | 8 642 | 1 454 | 12 429 | 10 138 |
| 70 %-os garancia | 145 | 2 604 | 159 | 2 908 | 3 225 |
| 75 %-os garancia | | 941 | 108 | 1 049 | 1 245 |
| 100 %-os garancia | | 770 | 238 | 1 008 | 1 179 |
| Összesen | 2 478 | 12 957 | 1 959 | 17 394 | 15 787 |

millió EUR

Kockázat-megosztással 2008.12.31.

Kockázatmegosztás nélkül 2008.12.31.

Kintlévőségek 2008.12.31. Összesen

Kintlévőségek 2007.12.31.

Állami hatóság

Magán-vállalkozás

65 %-os garancia

2 333

8 642

1 454

12 429

12 429

10 138

70 %-os garancia

145

2 604

159

2 908

2 908

3 225

75 %-os garancia

941

108

1 049

1 049

1 245

100 %-os garancia

770

238

1 008

1 008

1 179

Összesen

Összesen

2 478

2 478

12 957

12 957

1 959

1 959

17 394

17 394

15 787

15 787

A közösségi költségvetés az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott, 2008. december 31-én már aláírt hiteleket fedez (ideértve a tagállamoknak csatlakozás előtt nyújtott hiteleket is). Mindazonáltal a közösségi garancia az engedélyezett hitelkeret maximális összegének adott százalékára korlátozódik (65 %, 70 %, 75 % vagy 100 %). Ha a felső határt nem éri el, a közösségi garancia a teljes összeget fedezi. 2008. december 31-én a kintlévőségek 17 394 millió EUR-t tettek ki, ezért tehát a Közösségek által viselt kockázat is erre az összegre korlátozódik.

A közösségi költségvetés garanciáival fedezett hiteleket az EBB harmadik felektől (államoktól, állami, illetve magán pénzintézetektől) származó garanciákkal is biztosítja; ezekben az esetekben a Bizottság másodlagos kezes. A közösségi költségvetésből nyújtott garancia a „Kockázatmegosztással” oszlopban szereplő garanciák esetében csupán a politikai kockázatra nyújt fedezetet. A többi kockázatot az EBB az elsődleges kezes kiesése esetén fedezi. A „Kockázatmegosztás nélkül” oszlopban szereplő garanciák esetében, amennyiben az elsődleges kezes kiesik, a közösségi költségvetés nyújt fedezetet valamennyi kockázatra. Ha az elsődleges kezes állami hatóság, ezek a kockázatok általában a politikai kockázatra korlátozódnak, amennyiben azonban a kezes egy intézmény vagy magánjogi vállalat, a közösségi költségvetésnek az esetleges gazdasági kockázatokra is fedezetet kell nyújtania.

5.5.2.   Egyéb nyújtott garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| Kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) | 48 | 34 |
| A MEDA keretében marokkói garanciák | 66 | 41 |
| A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT) | 1 | 0 |
| Egyéb | 1 | 1 |
| Összesen | 116 | 76 |

millió EUR

2008.12.31.

2007.12.31.

Kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF)

48

34

A MEDA keretében marokkói garanciák

66

41

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT)

1

0

Egyéb

1

1

Összesen

Összesen

116

116

76

76

A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében a Bizottság hozzájárulása az EBB által a támogatható kutatási projektek esetében nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatát fedezi. A 2007–2013 közötti időszakra összesen legfeljebb 1 milliárd EUR-s bizottsági költségvetést terveznek, amelyből legfeljebb 800 millió EUR az „Együttműködés”, legfeljebb 200 millió EUR pedig a „Kapacitások” egyedi programból származik. Az EBB ugyanekkora összeg nyújtására vállalt kötelezettséget. A Bizottság 48 millió EUR-t zárolt tőkejuttatásként. Ez a tőkejuttatás a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanciák vonatkozásában keletkezett váratlan veszteségek fedezésére szolgál. A Bizottság legfeljebb ilyen mértékű veszteséget szenvedhet a nyújtott hitelekre vagy garanciákra vonatkozó fizetésképtelenség esetén. Ez a Bizottság által nyújtott garancia felső korlátját jelenti a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus tekintetében, így az Európai Közösségeknél felmerült függő kötelezettségnek tekintendő.

A MEDA-program részeként a Bizottság egy külön alapon keresztül garanciamechanizmust hozott létre, amelyből két marokkói szervezet – a Caisse Centrale de Garantie és a Fonds Dar Ad-Damane – részesül. 2008. december 31-én a hitelek teljes összege 1 659 millió MAD-ot tett ki, amelyből 743 millió MAD-ot (66 millió EUR) fedez a bizottsági garancia.

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT) (2007-2013) célja olyan garanciák kibocsátása, amelyek a TEN-Transport projektek kezdeti éveire jellemző bevételi kockázatokat csökkentik. Sajátossága, hogy a garancia teljes készenléti hitelkeretet biztosít, amely csak olyan esetekben kerül alkalmazásra, amikor a projekt cash-flow-ja nem elegendő az első helyre sorolt adósságok fedezésére. Az eszköz a Bizottság és az EBB közös pénzügyi terméke lesz, amelyhez az uniós költségvetésből 500 millió eurót biztosítanak. Az EBB hozzájárulása szintén 500 millió EUR lesz, azaz a rendelkezésre álló összeg összesen 1 milliárd EUR. Az itt feltüntetett 1 millió eurós összeg a garanciaeszköz műveleteivel kapcsolatos előre nem látható veszteségekre létrehozott céltartalékhoz történő hozzájárulás.

5.6.   BÍRSÁGOK

Ezek az összegek a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságokra vonatkoznak, amelyek összegét ideiglenesen megfizették, és vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat véglegesítéséig fenntartják. Az ideiglenes kifizetéseken realizált kamatok (434 millió EUR) az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltetessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

5.7.   EMGA – FÜGGŐBEN LÉVŐ BÍRÓSÁGI ÍTÉLETEK

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA megfelelőségi határozataihoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ. A valószínűleg fizetendő összegre vonatkozó becslés (364 millió EUR) hosszú lejáratú céltartalékként szerepel a mérlegben – lásd a 2.13. megjegyzést.

2.13

5.8.   JOGI ÉS EGYÉB VITÁS ÜGYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

E fejezet a Közösségekkel szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik.

A 2007. évhez viszonyított nagyarányú csökkenés a Bizottsággal szembeni két nagy összegű kártérítési igénnyel van összefüggésben, ezek esetében függő kötelezettséget jelenítettek meg a 2007. december 31-i mérlegben, összesen 2 014 millió EUR összegben. Az első jogvita esetében 2008 szeptemberében megszüntették az eljárást, így az ahhoz kapcsolódó 350 millió EUR összegű függő követelés nyilvántartását is. A második esettel kapcsolatban az Elsőfokú Bíróság 2007 júliusában hozott ítéletet, amelyben a Bizottságot az okozott károk megfizetésére kötelezte. A Bizottság azonban megtámadta az Elsőfokú Bíróság ezen ítéletét, és 2009 júliusában a Bíróság csaknem az összes pontban a Bizottság javára hozott határozatot. A Bizottságnak ugyan kártérítést kell fizetnie a felperes bizonyos költségeinek megtérítésére, ez az összeg azonban még nem végleges, és az 1 664 millió EUR összegű eredeti kártérítési igényhez, illetve az éves beszámolóhoz viszonyítva elenyésző mértékű. Ezt a függő kötelezettséget ezért már nem tartják nyilván.

Más összegek szállítókkal, ajánlattevőkkel és korábbi munkavállalókkal kapcsolatos vitás ügyekhez kapcsolódnak. Meg kell említeni, hogy az EK-Szerződés 288. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett súlyos kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot.

5.9.   EGYÉB FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az e cím alatt szereplő, 11 millió euróra becsült fő összeg a betegségek felszámolási költségeivel kapcsolatos lehetséges kötelezettség, amelyet várhatóan a közösségi költségvetésből kell finanszírozni.

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS JÖVŐBELI FINANSZÍROZÁSRA

5.10.   FEL NEM HASZNÁLT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Ide olyan, a Bizottság által kötött (a fennálló kötelezettségvállalások által le nem fedett) hitelnyújtási és tőkebefektetési megállapodások tartoznak, amelyeket a másik fél az év vége előtt nem hívott le. A 2007-hez viszonyított jelentős növekedés a Magyarországgal 2008 decemberében megkötött, (4,5 milliárd EUR összegű) fizetésimérleg-kölcsönről szóló megállapodásra vezethető vissza, ezen összegeket azonban csak év vége után folyósították.

5.11.   A MÉG FEL NEM HASZNÁLT ELŐIRÁNYZATOKKAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2008. december 31-én a költségvetés fennálló kötelezettségvállalásainak teljes összege 155 034 millió EUR volt. A finanszírozandó jövőbeli kötelezettségvállalásként szerepeltetett összeg ez a fennálló költségvetési kötelezettségvállalás (a 2008. évi gazdasági eredménykimutatásban kiadásként feltüntetett kapcsolódó összegekkel csökkentve), ami összesen 120 023 millió EUR-t tesz ki.

5.12.   TÖBBÉVES FELLÉPÉSEKET ÉRINTŐ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| Strukturális műveletek | 332 995 | 385 722 |
| A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyv | 263 | 262 |
| Halászati megállapodások | 401 | 225 |
| Összesen | 333 659 | 386 209 |

millió EUR

2008.12.31.

2007.12.31.

Strukturális műveletek

332 995

385 722

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyv

263

262

Halászati megállapodások

401

225

Összesen

Összesen

333 659

333 659

386 209

386 209

Ezek a kötelezettségvállalások azáltal keletkeztek, hogy a Bizottság úgy határozott, olyan összegekre vonatkozóan tesz hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat, amelyek fedezetére még nem voltak kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetésben. Nem minden többéves program tartalmaz az e fejezet alá sorolandó kötelezettségvállalást: az elkövetkező évek kiadásai a költségvetési hatóság éves határozataitól, vagy az érintett szabályok változásától függnek.

5.12.1.   Strukturális műveletek

Az alábbi táblázat a következők összehasonlítását mutatja be: azon jogi kötelezettségvállalások, amelyekre még nem tettek költségvetési kötelezettségvállalást, valamint a 2007–2013 közötti pénzügyi keretben szereplő összegekhez kapcsolódó maximális kötelezettségvállalások.

| millió EUR |
| --- |
| | A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei
  (A) | Lezárt jogi kötelezettség-vállalások
  (B) | 2007-2008 közötti költségvetési kötelezettség-vállalások
  (C) | Költségvetési kötelezettség-vállalásokkal csökkentett jogi kötelezettség-vállalások
  (= B – C) | Maximális kötelezettség-vállalás
  (= A – C) |
| Kohéziós politikai alapok | 346 543 | 346 087 | 92 012 | 254 075 | 254 531 |
| Természeti források | 95 288 | 95 288 | 25 184 | 70 104 | 70 104 |
| Előcsatlakozási támogatási eszköz | 11 088 | 4 055 | 2 728 | 1 327 | 8 360 |
| Összesen | 452 919 | 445 430 | 119 924 | 325 506 | 332 995 |

millió EUR

A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei

(A)

Lezárt jogi kötelezettség-vállalások

(B)

2007-2008 közötti költségvetési kötelezettség-vállalások

(C)

Költségvetési kötelezettség-vállalásokkal csökkentett jogi kötelezettség-vállalások

(= B – C)

Maximális kötelezettség-vállalás

(= A – C)

Kohéziós politikai alapok

346 543

346 087

92 012

254 075

254 531

Természeti források

95 288

95 288

25 184

70 104

70 104

Előcsatlakozási támogatási eszköz

11 088

4 055

2 728

1 327

8 360

Összesen

Összesen

452 919

445 430

119 924

325 506

332 995

332 995

A strukturális műveletek a 2007–2013 közötti időszakra tervezett támogatásokat jelentik. 2007-ben indult az új pénzügyi keret, amelynek formája és célkitűzései eltérnek az előző éviektől.

5.12.2.   A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

E kötelezettségvállalások, amelyeket a mediterrán térség tagsággal nem rendelkező országaival kötött pénzügyi jegyzőkönyvek keretében rögzítettek, összege 263 millió EUR. Az itt megjelenő összeg az aláírt jegyzőkönyvekben szereplő teljes összeg és a lekönyvelt költségvetési kötelezettségvállalások különbözete. Ezek a jegyzőkönyvek olyan nemzetközi szerződések, amelyek csak mindkét fél beleegyezésével szüntethetők meg, az erre irányuló erőfeszítések folyamatban vannak.

5.12.3.   Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások összege 401 millió EUR, és a harmadik országokkal a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak.

5.13.   RÉSZESEDÉS KAPCSOLT SZERVEZETEKBEN

Ez az összeg a Bizottság által jegyzett, még le nem hívott tőkéhez kapcsolódó kintlévő kifizetéseket tartalmazza.

5.13.1.   Le nem hívott tőkerészesedés: EBRD

| millió EUR |
| --- |
| EBRD | Teljes EBRD-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Tőke | 19 794 | 600 |
| Befizetett | (5 198) | (157) |
| Még le nem hívott | 14 596 | 443 |

millió EUR

EBRD

Teljes EBRD-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Tőke

19 794

600

Befizetett

(5 198)

(157)

Még le nem hívott

14 596

443

443

5.13.2.   Le nem hívott tőkerészesedés: EBA

| millió EUR |
| --- |
| EBA | Teljes EBA-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Tőke | 2 865 | 786 |
| Befizetett | (573) | (157) |
| Még le nem hívott | 2 292 | 629 |

millió EUR

EBA

Teljes EBA-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Tőke

2 865

786

Befizetett

(573)

(157)

Még le nem hívott

2 292

629

629

Az EBA részvényeseinek 2007. május 7-én megtartott éves közgyűlésén a 2 000 db meglévő részvénnyel azonos, 1 000 db új részvényt kibocsátásáról határoztak (1 millió EUR nominális érték részvényenként; 20 %-os befizetési arány). Az alap részvényeseinek a 2007-ben kezdődő és 2010-ben lezáruló négyéves időszak során lehetőségük van az új részvények – megítélésük szerinti – arányos jegyzésére. Az EBA 2010. június 30-ra az összes olyan részvényt jegyezni fogja, amelyet a többi részvényes még nem jegyzett.

A Közösségek 2008-ban 95 részvényt jegyeztek részvényenként 1 millió EUR névértéken, amelyből a névérték 20 %-át és a részvényázsiót 2008-ban befizették. A Közösségek részvétele 900 részvényre (900 millió EUR) korlátozódik. Lásd a 2.3.1 megjegyzést is.

2.3.1

5.14.   MŰKÖDÉSI LÍZING KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | A jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 290 | 1 114 | 918 | 2 322 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 7 | 12 | 8 | 27 |
| Összesen | 297 | 1 126 | 926 | 2 349 |

millió EUR

Leírás

A jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

290

1 114

918

2 322

IT-anyagok és egyéb felszerelések

7

12

8

27

Összesen

Összesen

297

297

1 126

1 126

926

926

2 349

2 349

E fejezetbe tartoznak a működési lízingszerződés keretében bérelt épületek és egyéb felszerelések, amelyek nem teljesítik a mérleg eszközoldalán való szerepeltetés feltételeit. A feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt még kifizetendő kötelezettségvállalásokat mutatják.

A működési lízingek tekintetében 2008-ban 284 millió EUR-t számoltak el kiadásként a gazdasági eredménykimutatásban.

5.15.   SZERZŐDÉSES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

E fejezet olyan összegeket tartalmaz, amelyek jövőbeli kifizetésére az Európai Közösségek a mérlegfordulónapkor hatályos szerződések értelmében kötelezettséget vállalt. Elsősorban többéves szolgáltatásnyújtási szerződések szerepelnek itt – pl. biztonság, takarítás, stb. –, de az egyedi projekteket érintő szerződéses kötelezettségvállalások (pl. építési beruházások) is idetartoznak. A feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegét mutatják.

Ugyancsak itt szerepel a Tanács építési szerződéseihez kapcsolódó 243 millió EUR-s fennálló szerződéses kötelezettség, valamint a Parlament építési szerződéseihez kapcsolódó 445 millió EUR. Az itt szereplő másik jelentős összeg a Bíróság luxemburgi épületének kibővítéséhez kapcsolódó 28 millió EUR. Idén ez a megnevezés tartalmazza azt a 155 millió eurót is, amely a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökség (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás) és az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet (ITER) által kötött beszerzési megállapodásokhoz kapcsolódik.

6.   A JOGOSULATLAN KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSE

6.1.   BEVEZETÉS

A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése az ellenőrzési rendszer működésének utolsó szakasza, e visszafizettetések értékelése pedig lényeges a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alátámasztása érdekében. A kifizetés és az utólagos ellenőrzés időpontja között eltelt, valamint a kontradiktórius eljárásokhoz és a végleges esedékes összeg megállapításához szükséges idő miatt a visszafizettetett összegek általában korábbi években lekönyvelt kiadásokhoz kapcsolódnak. A mezőgazdaság esetében ez az idő meghosszabbodik, ha az érintett tagállam egyeztető eljárást kér.

Az EU által finanszírozott projektek ellenőrzésekor az ellenőrök célja a – sokszor bonyolult – pénzügyi és szerződéses szabályok megfelelő alkalmazásának igazolása. Noha hibák, szabálytalanságok és csalások egy EU-projekt vagy szerződés bármelyik szakaszában előfordulhatnak, legnagyobb valószínűséggel a végső szakaszban fedezik fel őket, vagyis amikor a kedvezményezett beküldi a végső kifizetésre vonatkozó kérelmét.

E fejezet célja áttekintést nyújtani a jogosulatlan kifizetések visszafizettetése esetén alkalmazott eljárásról, valamint bemutatni a teljes összeg legjobb becslését. Az Európai Bizottság számára számos eszköz áll rendelkezésre a pénzügyi hibák vagy szabálytalanságok nyilvánvaló esetében a jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére, amelyeket a következőkben fejtünk ki. A strukturális intézkedések esetében, ha a kifizetett előlegek magasabbak a projekt végleges költségeinél, a fel nem használt előfinanszírozást vissza kell fizetni. Az ilyen visszafizetések nem minősülnek hibák vagy szabálytalanságok miatti visszafizetésnek, így az alábbi elemzésben sem szerepelnek.

A hibák és szabálytalanságok miatt visszafizettetett összegekről készülő kimutatások minőségének javítása érdekében a Bizottság új funkcióval bővítette pénzügyi számviteli rendszerét. A fő cél azon hibák és szabálytalanságok kimutatása, amelyeket a bizottsági szolgálatok a későbbi kifizetések terhére történő elszámolással vagy visszafizettetési utasítások kibocsátásával korrigálnak.

6.2.   A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN TELJESÍTETT JOGOSULATLAN KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSE

A költségvetés mintegy 80 %-át az Európai Bizottság és a tagállamok egymással megosztva irányítják. A megosztott irányítás alá tartozó kiadások elsősorban a mezőgazdaságra, a strukturális intézkedésekre és a halászatra fordított összegeket jelentik. Amikor az Európai Bizottság megosztott irányítás keretében hajtja végre a költségvetést, a végrehajtási feladatokat és felelősségeket – a nem támogatható kiadások korrekcióját is ideértve – a tagállamokhoz delegálja, így elsősorban a tagállamok felelősek a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságok korrekciójáért. Az Európai Bizottság átfogó felügyeleti szereppel rendelkezik: ellenőrzi a tagállamok pénzügyi irányításának megfelelőségét, valamint korrekciókat alkalmaz, ha úgy találja, hogy egy tagállam nem védte meg megfelelően a szabálytalanságoktól a közösségi költségvetést. Ilyen korrekciókat az Európai Számvevőszék által lefolytatott auditok és ellenőrzések, illetve az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai is eredményezhetnek.

Az ellenőrzési lánc nem lenne teljes anélkül a mechanizmus nélkül, amely biztosítja, hogy a tagállamok megfelelően ellássák feladataikat, és amely kirója rájuk a szükséges pénzügyi következményeket, amennyiben nem tesznek ennek eleget.

A Bizottság
  extrapolált vagy átalányjellegű korrekciókat
  alkalmazhat olyan esetekben, amikor a szabálytalan kiadás összegének pontos számszerűsítése nem lehetséges vagy nem kivihető, illetve ha a szóban forgó kiadás teljes törlése aránytalan lenne. Az extrapolációt akkor alkalmazzák, ha rendelkezésre állnak a rendszerből adódó szabálytalanságokkal kapcsolatos dossziék egy reprezentatív mintájának eredményei. Az átalányjellegű korrekciókat azon egyedi szabályszegések vagy a rendszerből adódó szabálytalanságok esetében alkalmazzák, amelyek pénzügyi kihatását nem lehet pontosan számszerűsíteni, mivel az túl sok változótól függ, vagy nem eléggé kézzelfogható.

extrapolált vagy átalányjellegű korrekciókat

6.2.1.   A mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadások visszafizettetése

Az EMOGA Garanciarészlegét felváltó EMGA és EMVA keretében a visszafizettetés mechanizmusa a számlák rendezéséből és a szabálytalanságok visszatérítéséből áll.

Végső számlaelszámolási eljárás

A Bizottság által működtetett végső számlaelszámolási eljárás magában foglalja valamennyi kifizető ügynökség éves pénzügyi végső elszámolását és egy többéves megfelelőségi elszámolást, amely a tagállamok által bevallott kiadások uniós szabályoknak való megfelelőségére vonatkozik. Az EMGA esetében valamennyi ilyen összeget bevételként könyvelnek le a Bizottság gazdasági eredménykimutatásában. Az EMVA tekintetében a tagállamok által visszafizettetett összegek – az éves pénzügyi végső elszámolásból származó összegekkel együtt – általános szabályként a program kapcsán újra felhasználhatók.

Pénzügyi elszámolás: a Bizottság éves végső elszámolási határozatot fogad el, amellyel a vezetői nyilatkozatok alapján hivatalosan elfogadja a kifizető ügynökségek éves beszámolóját, valamint az igazoló szervek igazolásait és jelentéseit.

Pénzügyi elszámolás

A megfelelőségi eljárás célja, hogy kizárja az uniós finanszírozásból a közösségi szabályoknak nem megfelelően kifizetett kiadásokat, vagyis megvédje az uniós költségvetést a nem oda tartozó kiadásoktól. A megfelelőségi eljárás tehát nem olyan mechanizmus, amely révén a szabálytalan kifizetéseket közvetlenül a kedvezményezettől szedik be. A pénzügyi korrekciók azonban erős ösztönzőt jelentenek a tagállamok számára, hogy irányítási és ellenőrzési rendszereiket fejlesszék, és így megelőzzék, illetve felfedezzék és visszafizettessék a végső kedvezményezettek felé teljesített szabálytalan kifizetéseket. A megfelelőségi korrekció továbbá nem mentesíti a tagállamot azon felelőssége alól, hogy az azonosított szabálytalanságokat felderítse, különben jogsértési eljárás indítható. Míg a pénzügyi elszámolásra évente sor kerül, a megfelelőségi eljárás nem követ éves ciklust. Olyan kiadásokra vonatkozik, amelyek egynél több pénzügyi évben fordultak elő, kivéve azokat a kiadásokat, amelyeket több mint 24 hónappal azelőtt hajtottak végre, mielőtt a Bizottság ellenőrzéseinek eredményéről hivatalosan értesítette a tagállamot. A megfelelőségi korrekciók összegeit címzett bevételként kezelik.

A megfelelőségi eljárás

A szabályozási határidők figyelembevétele nélkül végrehajtott kifizetések pénzügyi elszámolása: az EMGA legfontosabb támogatási programjai esetében a rendeletek előírják, hogy a tagállamoknak bizonyos határidőkön belül teljesíteniük kell a kifizetéseket a kedvezményezettek felé. A 883/2006/EK rendelet 9. cikkével összhangban a meghatározott határidők betartását rendszeresen, évente háromszor ellenőrzik. A határidők be nem tartása esetén a Bizottság levonásokat – amelyek különleges esetekben és kivételes körülményeknél bizonyos jóváírások függvénye – és arányosítást alkalmaz. A levonásokat a havonkénti kifizetésekkel összefüggésben az éves pénzügyi elszámolásban teljesítik. A határidők be nem tartása miatti pénzügyi korrekciókat negatív kifizetésként kezelik, a gazdasági eredménykimutatásban pedig költségcsökkenésként számolják el.

A szabályozási határidők figyelembevétele nélkül végrehajtott kifizetések pénzügyi elszámolása

A tagállamok által bejelentett szabálytalanságok miatti visszafizettetés

A tagállamok nemzeti jogszabályaik és eljárásaik szerint kötelesek visszafizettetni a szabálytalanságok miatt elveszett összegeket. Az EMGA esetében amennyiben ezeket sikeresen visszafizettetik a kedvezményezettel, a visszafizetett összegeket a Bizottságnál lekönyvelik és a gazdasági eredménykimutatásban bevételként tüntetik fel. Az EMVA tekintetében a visszafizettetett összegeket a következő kifizetési kérelem terhére számolják el, így a megfelelő EMVA-összeg a program kapcsán újra felhasználható. A szabálytalanul felhasznált összegeket azonban nem mindig könnyű visszafizettetni. Ha a tagállamnak több mint négy – vagy a kedvezményezett ellen a nemzeti bíróságnál folytatott eljárások esetében nyolc – évébe telik visszafizettetni az összeget, a Bizottság az érintett tagállamra a kinnlévő összeg 50 %-át veti ki, így védve az EU pénzügyi érdekeit (az ún. „50/50 szabály”). Ezt a fentiekben bemutatott pénzügyi elszámolási eljáráson keresztül teszi meg. E számviteli eljárás után a tagállam továbbra is köteles folytatni visszafizettetési tevékenységét. Az így visszafizettetett összegek 50 %-át az uniós költségvetésbe kell továbbítani. Meg kell jegyezni, hogy a visszafizetett EMGA-összegeket át lehet csoportosítani a Bizottsághoz, miután a tagállamok költségeik fedezésére azt 20 %-kal csökkentették. A Bizottság minden körülmények között figyelemmel kíséri a tagállamok visszafizettetési tevékenységét. Ha egy tagállam nem fizetteti vissza az összeget vagy tevékenysége során nem jár el gondosan, a Bizottság úgy határozhat, hogy a megfelelőségi elszámolási eljáráson keresztül beavatkozik és az érintett tagállamra pénzügyi korrekciót ír elő.

6.2.2.   A strukturális intézkedésekkel kapcsolatos kiadások visszafizettetése

E területen a hibák, szabálytalanságok és csalások visszafizettetésének mechanizmusa főleg pénzügyi korrekciókat foglal magában.

Pénzügyi korrekciók: A finanszírozás feltételeit szabálytalanságok miatt nem teljesítő kiadásokat ki kell zárni az uniós költségvetés általi társfinanszírozásból. E kizárást nevezik „pénzügyi korrekciónak”. Az ilyen kiigazítások célja visszaállítani azt az állapotot, amelyben valamennyi – a strukturális intézkedésből társfinanszírozandónak nyilvánított – kiadás megfelel az alkalmazandó nemzeti és közösségi szabályoknak, illetve rendelkezéseknek.

Pénzügyi korrekciók

Pénzügyi korrekciót eredményezhetnek a tagállami ellenőrzési rendszer bármely szintjén lefolytatott auditok és ellenőrzések, a Bizottság vagy az Európai Számvevőszék auditjai, illetve az Európai Csaláselleni Hivatal vizsgálatai. A tagállamok elsősorban a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciók teljesítéséért felelősek. Amennyiben a tagállam egyetért azzal, hogy saját vagy közösségi ellenőrzési és audit tevékenysége eredményeképpen korrekcióra kerüljön sor, a szabálytalan kiadást visszavonhatja és az érintett program keretében más, de a korrekció tárgyát képező művelethez vagy műveletekhez nem kapcsolódó kiadásra újra felhasználhatja a felszabadított közösségi finanszírozást. Az Európai Bizottság formális határozatot hozhat a tagállam által alkalmazandó pénzügyi korrekcióról, amennyiben a tagállam nem teljesítette az előírt korrekciókat, vagy amennyiben az irányítási és ellenőrzési rendszerekben olyan súlyos hiányosságok fordulnak elő, amelyek a rendszerből adódó szabálytalanságokhoz vezethetnek. A bizottsági határozat által alkalmazott pénzügyi korrekció az érintett program közösségi finanszírozásának csökkentését vonja maga után. A saját vagy közösségi auditokat követően a tagállamok által teljesített korrekciók nem szerepelnek a Bizottság számviteli rendszerében, a tagállamok pedig évente egyszer szolgáltatnak információt. A közösségi beszámolóban csak beszedési megbízás vagy a végső kifizetés csökkentése révén végrehajtott pénzügyi korrekciók szerepelnek.

6.3.   JOGOSULATLAN KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSE – EGYÉB IRÁNYÍTÁSI TÍPUSOK

Az előírt mechanizmusok a beszedési megbízásokat vagy a következő kifizetés csökkentését foglalják magukban. Sok uniós projekt több évig tart, az időközönkénti ellenőrzéseket és független ellenőrzési tanúsítványok vizsgálatát követően pedig – a későbbi kifizetési igények és/vagy végső kifizetések kiigazítása révén – általában korrekciókat alkalmaznak. A következő kifizetés terhére elszámolt (levont), azaz nem visszafizettetési utasítás útján érvényesített visszafizettetésekre vonatkozó adatok a Bizottság számviteli rendszerében elkülönítetten vannak nyilvántartva.

A projekt lezárásakor vagy lezárása után az Európai Bizottság saját vagy a Számvevőszék ellenőrei által a helyszínen lefolytatott ellenőrzések alapján további korrekciókat alkalmazhat. E korrekciókat a későbbi évek folyamán is megtehetik, ekkor visszafizettetési utasítást bocsátanak ki.

6.4.   A 2008-BAN JOGOSULATLANNAK MINŐSÍTETT KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSÉNEK ELEMZÉSE

Az alábbiakban bemutatott adatokat lehetőség szerint az eredményszemlélet alapján állapították meg, amelynek értelmében a visszafizettetést arra az évre számolják el, amelyben:

| — | a visszafizettetési utasítást kibocsátották, vagy csökkentett kifizetést teljesítettek; |
| --- | --- |

—

a visszafizettetési utasítást kibocsátották, vagy csökkentett kifizetést teljesítettek;

| — | a Bizottság korrekcióról határozott, illetve a tagállam a korrekciót elfogadta; vagy |
| --- | --- |

—

a Bizottság korrekcióról határozott, illetve a tagállam a korrekciót elfogadta; vagy

| — | az EMGA és EMVA keretében a szabálytalanságok összegét a tagállam visszafizettette és bejelentette. |
| --- | --- |

—

az EMGA és EMVA keretében a szabálytalanságok összegét a tagállam visszafizettette és bejelentette.

6.4.1.   Megosztott irányítás

6.4.1.1.   A mezőgazdasági és vidékfejlesztési kiadások visszafizettetése: EMGA és EMVA

A 2008-as naptári év során a Bizottság az EMGA-t illetően úgy határozott, hogy pénzügyi korrekciókat követően a tagállamoknak 917 millió EUR-t kell visszafizetniük. Emellett ugyanebben az évben a tagállamok 360 millió EUR-t fizettek vissza a Bizottságnak, amely összeg kedvezményezettek által visszafizetett szabálytalan kiadásokat tartalmaz. Az EMVA esetében 2008-ban nem került sor jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére. Ezen összes visszafizettetést a Bizottság számviteli rendszerében elszámolják és feltüntetik a gazdasági eredménykimutatásban.

| millió EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Határozatilag meghozott pénzügyi korrekciók, amelyből: |
| Megfelelőségi elszámolás | 859 | 532 |
| Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők | 58 | 75 |
| Összesen | 917 | 607 |
| Tagállamok által bejelentett szabálytalanságok | 360 | 247 |
| Összesen | 1 277 | 854 |

millió EUR

2008

2007

Határozatilag meghozott pénzügyi korrekciók, amelyből:

Megfelelőségi elszámolás

Megfelelőségi elszámolás

859

859

532

532

Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők

Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők

58

58

75

75

Összesen

917

607

Tagállamok által bejelentett szabálytalanságok

360

247

Összesen

Összesen

1 277

1 277

854

854

A Bizottság megfelelőségi határozatok keretében is hajthat végre pénzügyi korrekciókat, de csak olyan kiadások esetében, amelyeket legfeljebb 24 hónapon belül jelentenek be, amely idő eltelte után a tagállam által elszámolt kiadási területet ellenőrzik. Azt az összeget, amely a Bizottság ellenőrzését követően még meghozandó mezőgazdasági megfelelőségi pénzügyi korrekciós határozatok alapján fog befolyni, 1,7 milliárd EUR-ra becsülték. Ez a 2001-2008 közötti időszakban bejelentett bizonyos kiadásokat érinti, és az e pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 5.3 megjegyzésben függő követelésként szerepel.

5.3

6.4.1.2.   A strukturális intézkedésekkel kapcsolatos kiadások visszafizettetése

A.   Pénzügyi korrekciók

A Bizottság és a Számvevőszék ellenőrző munkájából, valamint a zárási folyamatból származó, a következő két programidőszakban végrehajtott valamennyi pénzügyi korrekciót az alábbi táblázat tartalmazza:

A 2000-2006-OS IDŐSZAK PROGRAMJAIRA/PROJEKTJEIRE VONATKOZÓ ÖSSZES PÉNZÜGYI KORREKCIÓ

| millió EUR |
| --- |
| | Összes pénzügyi korrekció 2007.12.31-én | 2008-as pénzügyi korrekciók bizottsági határozat nélkül | 2008-as pénzügyi korrekciók bizottsági határozat alapján | Összes pénzügyi korrekció 2008.12.31-én |
| Kohéziós Alap | 103 | 19 | 35 | 157 |
| ERFA | 1 561 | 594 | 25 | 2 180 |
| ESZA | 475 | 496 | | 971 |
| HOPE | 0 | 2 | | 2 |
| EMOGA Orientáció | 1 | | 2 | 3 |
| Összesen | 2 140 | 1 111 | 62 | 3 313 |

millió EUR

Összes pénzügyi korrekció 2007.12.31-én

2008-as pénzügyi korrekciók bizottsági határozat nélkül

2008-as pénzügyi korrekciók bizottsági határozat alapján

Összes pénzügyi korrekció 2008.12.31-én

Kohéziós Alap

103

19

35

157

ERFA

1 561

594

25

2 180

ESZA

475

496

971

HOPE

0

2

2

EMOGA Orientáció

1

2

3

Összesen

Összesen

2 140

2 140

1 111

1 111

62

62

3 313

3 313

A 1994-99-ES IDŐSZAK PROGRAMJAIRA/PROJEKTJEIRE VONATKOZÓ ÖSSZES PÉNZÜGYI KORREKCIÓ

| millió EUR |
| --- |
| | Összes pénzügyi korrekció 2007.12.31-én | 2008-as pénzügyi korrekciók bizottsági határozat nélkül | 2008-as pénzügyi korrekciók bizottsági határozat alapján | Összes pénzügyi korrekció 2008.12.31-én |
| Kohéziós Alap | 225 | 7 | 31 | 263 |
| ERFA | 858 | 11 | 319 | 1 188 |
| ESZA | 345 | | 26 | 371 |
| HOPE | 39 | 2 | 15 | 56 |
| EMOGA Orientáció | 114 | 3 | | 117 |
| Összesen | 1 581 | 23 | 391 | 1 995 |

millió EUR

Összes pénzügyi korrekció 2007.12.31-én

2008-as pénzügyi korrekciók bizottsági határozat nélkül

2008-as pénzügyi korrekciók bizottsági határozat alapján

Összes pénzügyi korrekció 2008.12.31-én

Kohéziós Alap

225

7

31

263

ERFA

858

11

319

1 188

ESZA

345

26

371

HOPE

39

2

15

56

EMOGA Orientáció

114

3

117

Összesen

Összesen

1 581

1 581

23

23

391

391

1 995

1 995

A 2008. évi strukturális intézkedések esetében az 1 587 millió EUR összegű összes pénzügyi korrekciót a következőképpen lehet felosztani:

| millió EUR |
| --- |
| | ER-FA | Kohézi-ós Alap | E-SZA | HO-PE | EMO-GA-O | Összesen |
| 1994-1999-es időszak pénzügyi korrekciói: |
| Visszafizettetési utasítással | 105 | 29 | 20 | 9 | 3 | 166 |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás | 96 | 1 | 6 | 2 | | 105 |
| Végrehajtandó korrekciók | 129 | 8 | | 6 | | 143 |
| Részösszesen 1994-99-os időszak | 330 | 38 | 26 | 17 | 3 | 414 |
| 2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói: |
| Visszafizettetési utasítással | 25 | 7 | | | 2 | 34 |
| Tagállam általi levonással | 201 | 4 | 492 | | | 697 |
| Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás | | 11 | | | | 11 |
| Végrehajtandó korrekciók | 393 | 32 | 4 | 2 | | 431 |
| Részösszesen 2000-2006-os időszak | 619 | 54 | 496 | 2 | 2 | 1 173 |
| Pénzügyi korrekció összesen | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |

millió EUR

ER-FA

Kohézi-ós Alap

E-SZA

HO-PE

EMO-GA-O

Összesen

1994-1999-es időszak pénzügyi korrekciói:

Visszafizettetési utasítással

105

29

20

9

3

166

Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás

96

1

6

2

105

Végrehajtandó korrekciók

129

8

6

143

Részösszesen 1994-99-os időszak

Részösszesen 1994-99-os időszak

330

330

38

38

26

26

17

17

3

3

414

414

2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói:

Visszafizettetési utasítással

25

7

2

34

Tagállam általi levonással

201

4

492

697

Kötelezettségvállalások visszavonása/záráskor érvényesített levonás

11

11

Végrehajtandó korrekciók

393

32

4

2

431

Részösszesen 2000-2006-os időszak

Részösszesen 2000-2006-os időszak

619

619

54

54

496

496

2

2

2

2

1 173

1 173

Pénzügyi korrekció összesen

Pénzügyi korrekció összesen

949

949

92

92

522

522

19

19

5

5

1 587

1 587

A fenti táblázat nem tartalmazza a strukturális alap kiadásaira vonatkozó, a tagállamok által lefolytatott saját ellenőrzések eredményeit. Továbbá az elbírálás alatt álló lehetséges pénzügyi korrekciók 2,6 milliárd eurót tesznek ki. Az összeg alapját a Bizottság és az Európai Számvevőszék ellenőrzésének eredményei képezik, amelyek mindegyikét nyomon követik a főigazgatóságok. Figyelembe véve az ellenőrzések nyomon követésének állapotát, valamint a kiadott végső állásfoglalásról szóló leveleket, a 2008. évi számlák zárása idején ez a legjobb becslés. Ez az összeg függő kötelezettségként szerepel (lásd a 5.3. megjegyzést).

5.3

A tagállamok pénzügyi korrekciós tevékenysége (visszavonások, visszafizettetések, folyamatban lévő visszafizettetések) a 2008. évi strukturális intézkedések esetében

A tagállamok kötelesek naprakész információkat szolgáltatni a Bizottságnak a strukturális alapokhoz kapcsolódó visszavonások, visszafizettetések és folyamatban lévő visszafizettetések vonatkozásában, mind a 2008-as év, mind összesítve a 2000-2006-os időszak tekintetében, és mind a négy alap esetében (ERFA, ESZA, EMOGA és HOPE).

A tagállamok által a 438/2001/EK és a 448/2001/EK rendeletek szerinti kötelezettségeikkel összhangban megadott adatok alapján a 2008. évi visszavonások és visszafizettetések összege 558 millió EUR, illetve 463 millió EUR, azaz összesen 1 021 millió EUR. Ezen összegek figyelembe veszik a Bizottság által végrehajtott első elemzés eredményét, mely szükségessé tette bizonyos adatok helyesbítését. A Bizottság által a tagállamok adataival kapcsolatban 2008-ban tíz tagállamban végrehajtott helyszíni ellenőrzések azt jelezték, hogy az adatnyilvántartási és beszámolási rendszerek még nem minden országban működnek teljesen megbízhatóan, ugyanakkor a minőség javulása egyértelműen érzékelhető, és a korábbi évekhez viszonyítva is tapasztalható némi javulás.

A 2007-es éves beszámolóban a Bizottság arról számolt be, hogy a tagállamok által 2007-ben a strukturális alapokból a 2000-2006-os programokhoz biztosított hozzájárulások tekintetében végrehajtott visszavonások és visszafizettetések összege 540 millió eurót tett ki. A felülvizsgált adatok alapján a helyesbített összeg most 901 millió EUR (565 millió EUR visszavonás és 336 millió EUR visszafizettetés). A különbözet elsősorban abból adódik, hogy a nagyobb tagállamok közül néhány utólag közölte a hiányzó összegekre vonatkozó adatokat.

Hibalehetőséget rejt magában az, hogy átfedések lehetnek a pénzügyi korrekció céljából az uniós szervek munkája (bizottsági és számvevőszéki auditok és OLAF vizsgálatok) alapján jelentett összegek, illetve a tagállamok által jelentett összegek között. Ez amiatt van, hogy az említett szervek munkájából következő pénzügyi korrekciók nagy hányadát a tagállamok elfogadják, és formális bizottsági határozat nélkül végre is hajtják, azaz költségkimutatásaikból törlik az érintett kiadásokat. Mivel a tagállamok nem kötelesek megkülönböztetni egymástól az uniós szervek munkájából, illetve a saját ellenőrzéseik és auditjaik nyomán adódó korrekciókat, ezen átfedés mértéke nem határozható meg pontosan. A tagállamok által közölt 2008-as adatoknak, illetve a pénzügyi korrekciók uniós szervek munkája alapján adódó, tagállamok által elfogadott összegének tagállamonkénti összehasonlítása ugyanakkor arra utal, hogy az átfedések összege semmi esetre sem haladja meg a 600 millió EUR-t. 2007-ben az átfedés nem haladhatja meg 220 millió EUR-t, ami megfelel a pénzügyi korrekciók uniós szervek munkája alapján adódó, a tagállamok által az adott évben elfogadott összegének.

A Bizottság a 2007-2013-as programidőszakban integrálta informatikai rendszereibe az éves beszámolók készítését. Ez azzal jár majd, hogy a tagállamoktól közvetlenül olyan adatok érkeznek, amelyek az uniós szervek munkájából adódó korrekciókat elkülönítetten jelenítik meg, azaz az átfedések számszerűsíthetők lesznek.

B.   Egyéb visszafizettetések

A pénzügyi korrekciókhoz nem kapcsolódó, hibák és szabálytalanságok miatti összegek behajtására kibocsátott visszafizettetési utasítások összesen 31 millió EUR értékűek.

6.4.2.   Kiadások visszafizettetése egyéb irányítási típusok keretében

Az egyéb irányítási típusok esetében a 2008-as összesített összeg 72 millió EUR. Ebből 48 millió EUR vonatkozik a kiadások visszanyerésére, és 24 millió EUR az előfinanszírozás visszafizettetésére.

| millió EUR |
| --- |
| Jogosulatlan kifizetésekkel kapcsolatban 2008-ban kibocsátott visszafizettetési utasítások | 2008 | 2007 |
| Külső fellépések | 32 | 178 |
| Belső politikák | 40 | 81 |
| Összesen | 72 | 259 |

millió EUR

Jogosulatlan kifizetésekkel kapcsolatban 2008-ban kibocsátott visszafizettetési utasítások

2008

2007

Külső fellépések

32

178

Belső politikák

40

81

Összesen

Összesen

72

72

259

259

6.5.   A 2008. ÉVI JOGOSULATLAN KIFIZETÉSEK VISSZAFIZETTETÉSÉNEK ÖSSZEFOGLALÁSA

A következő táblázat a 2008-ban visszafizetendőnek ítélt teljes összeg legjobb becslését tartalmazza. A fenti magyarázat alapján nem tartalmazza a strukturális intézkedések kiadásaira vonatkozó, a tagállamok által lefolytatott saját ellenőrzések eredményeit.

Jogosulatlan kifizetések visszafizettetésének összefoglalása

| millió EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| EMOGA |
| — | pénzügyi korrekciók |

millió EUR

2008

2007

EMOGA

EMOGA

—

pénzügyi korrekciók

917

607

| — | tagállamok által bejelentett szabálytalanságok |
| --- | --- |

—

tagállamok által bejelentett szabálytalanságok

360

247

Strukturális alapok és a Kohéziós Alap (1994–1999 és 2000–2006 közötti programok)

Strukturális alapok és a Kohéziós Alap (1994–1999 és 2000–2006 közötti programok)

| A. | Pénzügyi korrekciók |
| --- | --- |

A.

Pénzügyi korrekciók

1 587

396

| B. | Egyéb visszafizettetések |
| --- | --- |

B.

Egyéb visszafizettetések

31

Jogosulatlan kifizetésekre vonatkozó visszafizettetési utasítások:

Jogosulatlan kifizetésekre vonatkozó visszafizettetési utasítások:

| — | külső fellépések |
| --- | --- |

—

külső fellépések

32

178

| — | belső politikák |
| --- | --- |

—

belső politikák

40

81

Összesen

Összesen

2 967

2 967

1 509

1 509

7.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG PÉNZTÁRI MŰVELETEI

Az alábbi megállapítások az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletekre vonatkoznak. A költségvetés végrehajtására vonatkozó bizottsági pénztári műveletek irányításának szabályait és alapelveit a (2028/2004/EK tanácsi rendelettel módosított) 1150/2000/EK tanácsi rendelet, valamint a költségvetési rendelet (az 1995/2006/EK tanácsi rendelettel módosított 1605/2002/EK tanácsi rendelet) és annak végrehajtási szabályai (a 478/2007/EK bizottsági rendelettel módosított 2342/2002/EK bizottsági rendelet) rögzítik.

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy az adott tagállam által kijelölt szervnél e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy az adott tagállam által kijelölt szervnél e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság kifizetéseit általában euróban teljesíti. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság kifizetéseit általában euróban teljesíti.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett számlák egyenlegét vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra (az 1150/2000/EK tanácsi rendeletre figyelemmel, amennyiben ez a saját források számláján lévő összegeket érinti). |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett számlák egyenlegét vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra (az 1150/2000/EK tanácsi rendeletre figyelemmel, amennyiben ez a saját források számláján lévő összegeket érinti).

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek bevétele céljából egyéb bankszámlákat is nyitott központi és kereskedelmi bankoknál. E számlák mindegyikét (bevételi számlái kivételével) az ezekről teljesítendő kifizetések alapján naponta feltöltik. E számlákon minimális pénzeszköz-egyenleget tartanak annak érdekében, hogy sürgős kifizetéseket lehessen végrehajtani, ha a finanszírozás során kivételesen bármilyen késedelem történne. A bevételi számlák egyenlegét a pénztári igényektől függően rendszeresen továbbítják a saját források számláira vagy más számlákra.

Minden olyan kereskedelmi bankot, ahol a Bizottság bankszámlákkal rendelkezik, ajánlati felhívás útján választanak ki. Előlegszámlákat a költségvetési rendelet 63. cikkével összhangban nyitnak, bankszámlákat pedig az igények alapján, amelynek során a bankokat egyszerűsített pályázati eljárás keretében választják ki.

7.1.   MŰKÖDÉSI KOCKÁZAT

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belső ellenőrzési normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak. A pénztári és a kifizetési műveletek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. Különösen az alábbiakra terjednek ki:

| — | Bankszámlák nyitása és megszüntetése, |
| --- | --- |

—

Bankszámlák nyitása és megszüntetése,

| — | Pénzügyi rendszerek paramétereinek meghatározása, |
| --- | --- |

—

Pénzügyi rendszerek paramétereinek meghatározása,

| — | Pénztári tervezés és előrejelzés, |
| --- | --- |

—

Pénztári tervezés és előrejelzés,

| — | Kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, |
| --- | --- |

—

Kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés,

| — | Devizaárfolyam-műveletek, |
| --- | --- |

—

Devizaárfolyam-műveletek,

| — | Bankok kiválasztása, |
| --- | --- |

—

Bankok kiválasztása,

| — | Ügyletek nyomon követése és banki egyeztetések, |
| --- | --- |

—

Ügyletek nyomon követése és banki egyeztetések,

| — | Harmadik felek dokumentumainak kezelése és ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

Harmadik felek dokumentumainak kezelése és ellenőrzése.

7.2.   PÉNZÜGYI KOCKÁZAT

Devizakockázat:

A tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Euróban történő kifizetések teljesítése miatti igények esetén e forrásokat átváltják euróra, illetve néhány esetben közvetlenül az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetések végrehajtására használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben vagy USD-ben tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel; következésképpen napi egyenlegüket nagyon alacsony szinten tartják és csak korlátozott mértékben vannak kitéve a devizaárfolyam-ingadozásoknak.

Amennyiben a saját forrásoktól különböző bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében vagy az ugyanabban a pénznemben vezetett egyéb számlákra továbbítják, vagy a pénztári igényektől függően átváltják euróra és euróban vezetett egyéb számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátok figyelembe vételével vezetik.

Hitelkockázat:

Az 1150/2000/EK tanácsi rendelettel összhangban a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények gyakorlatilag semmilyen hitelkockázatot nem jelentenek a Bizottság számára.

A kifizetések, illetve egyéb banki műveletek végrehajtása érdekében a Bizottság pénztári forrásainak kis részét kereskedelmi bankok kezelik. Általános gyakorlat a kereskedelmi bankoknál vezetett számlák „just-in-time” rendszerű feltöltése. Ennek következtében az ezeken a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak (átlagosan 50 millió EUR és 150 millió EUR közöttiek, és több mint 30 számla között oszlanak meg), így a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége erősen korlátozott. Emellett a hitelkockázat további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankok kiválasztása során egyedi iránymutatást alkalmaznak.

Minden kereskedelmi bankot ajánlati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet. Valamennyi szerződés tartalmazza a Bizottság általi azonnali megszüntetés lehetőségét abban az esetben, ha a másik fél besorolását felülvizsgálják és az a minimálisan elvárt szint alá esik.

Az előlegszámlákat egyszerűsített pályázati eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A hitelkockázatnak való kitettség korlátozása érdekében ezen számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembe vételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső korlátokat pedig évente felülvizsgálják.

A 2008 második felére jellemző bonyolult pénzügyi és gazdasági helyzetre válaszul a Bizottság pénztári gazdálkodó egysége célirányos és hatékony intézkedéseket fogadott el a kockázati kitettség kezelése érdekében. Ezzel párhuzamosan a kockázati kitettség minimalizálása érdekében tovább csökkentették azon források átlagos összegét, amelyek a Bizottság kifizetéseinek teljesítésére szolgáló, kereskedelmi bankoknál tartott számlákon találhatók. A Bizottság pénztári forráskezelői érvényben fogják tartani ezeket a kiegészítő intézkedéseket 2009-ben, illetve mindaddig, amíg fennáll az instabil pénzügyi helyzet.

Kamatlábkockázat:

Az 1150/2000/EK tanácsi rendelet 9. cikkével összhangban a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A központi bankoknál vezetett minden egyéb számla esetében a díjazás az egyes bankok által nyújtott különleges feltételek függvénye; változó kamatlábat alkalmaznak, amelyet a piaci ingadozások alapján kiigazítanak.

A kereskedelmi bankoknál vezetett valamennyi számla esetében a kamatszámítás változó alapú, az Európai Központi Bank főbb refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik, és e kamat bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Ennek eredményeképpen a Bizottság semmilyen kamatlábkockázatnak nincs kitéve.

7.3.   ÁTMENETILEG BESZEDETT PÉNZBÍRSÁGOK KEZELÉSE

Az alábbi megállapítások az Európai Bizottság által az átmenetileg beszedett pénzbírságok (korlátozott felhasználású pénzeszközök) igazgatása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveleteire vonatkoznak.

Devizakockázat:

Mivel minden pénzbírságot euróban szabnak ki és fizetnek be, a Bizottság semmilyen kockázatnak nincs kitéve a devizaárfolyam-ingadozások tekintetében.

Hitelkockázat:

Iránymutatásokat alkalmaznak azon bankok kiválasztása során, ahol pénzeszközök vannak elhelyezve, és az egyes szerződéses partnerek esetében a kockázati kitettség korlátozott. Valamennyi pénzeszközt folyószámlán helyezik el és előzetes értesítés nélkül bármikor lehívhatóak. A bankokat ajánlati felhívás útján választják ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum hosszú távú hitelkockázati besorolás Moody's Aa vagy azzal egyenértékű (tehát S&P AA- vagy Fitch AA-).

Bármely egyéni félnek való kitettség – annak igazolt konszolidált éves beszámolójából eredően – a „tőke + tartalékok + alárendelt kölcsöntőke” 5 %-ára korlátozott. Ezt a korlátot legalább évente felülvizsgálják. Valamennyi szerződés tartalmazza a Bizottság általi azonnali megszüntetés lehetőségét abban az esetben, ha a másik fél besorolását felülvizsgálják és az a minimálisan elvárt szint alá esik.

Ahogy korábban is utaltunk rá, a 2008 második felére jellemző bonyolult pénzügyi és gazdasági helyzetre válaszul a Bizottság pénztári forráskezelője célirányos és hatékony intézkedéseket fogadott el a kockázati kitettség kezelése érdekében. A fő vizsgálati témák közé felvették azon partnerek rövid távú minősítését, akiknél a Bizottság az átmenetileg beszedett pénzbírságokhoz kapcsolódó összegeket tartja. A Bizottság pénztári forráskezelői által a jelenlegi helyzetre tekintettel elfogadott, említett kiegészítő kockázatmonitorozási intézkedések 2009-ben végig érvényben maradnak, illetve mindaddig, amíg fennáll az instabil pénzügyi helyzet.

Kamatlábkockázat:

A kamatszámítás minden számla esetében változó alapú, az Európai Központi Bank főbb refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik, és e kamatláb bármilyen ingadozása esetén kiigazításra kerül. Ennek eredményeképpen a Bizottság semmilyen kamatlábkockázatnak nincs kitéve.

HITELFELVÉTELI ÉS -NYÚJTÁSI TEVÉKENYSÉGEK ÉS A GARANCIAALAP

Az alábbiak az Európai Bizottság által a makroszintű pénzügyi támogatás, a fizetésimérleg-eszköz, az Euratom, valamint a Garanciaalap révén végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységekhez kapcsolódnak.

makroszintű pénzügyi támogatás

fizetésimérleg

eszköz

Euratom

Garanciaalap

7.4.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

Makroszintű pénzügyi támogatás, fizetési mérleg és Euratom:

A hitelnyújtási és -felvételi műveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést a Közösségek adott esetben a vonatkozó Euratom tanácsi határozatokkal és a belső iránymutatásokkal összhangban hajtják végre. Az érintett működési egységek kidolgozták és használják a hitelfelvételt, kölcsönöket, pénztárkezelést és hasonló speciális területeket felölelő írott eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést. Általános szabályként nem folyik fedezeti tevékenység, mivel a hitelnyújtási műveletek finanszírozása viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik és nincsenek nyitott devizapozíciók.

Garanciaalap:

A Garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit (lásd a 2.3.3. megjegyzést) az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 17–23-i, 2002. május 8-i és 2008. február 25-i módosításai rögzítik.

2.3.3

A főbb alapelvek az alábbiak (közvetlenül az egyezményből kivonatolva):

| — | A Garanciaalap egyetlen pénznemben, euróban működik. Az árfolyamkockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. |
| --- | --- |

—

A Garanciaalap egyetlen pénznemben, euróban működik. Az árfolyamkockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket.

| — | A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet fordít a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a garanciaalap jövőbeli lehetséges kötelezettségvállalásait. |
| --- | --- |

—

A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet fordít a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a garanciaalap jövőbeli lehetséges kötelezettségvállalásait.

7.5.   DEVIZAKOCKÁZAT

Mivel csaknem valamennyi követelés és kötelezettség euróban denominált, a Közösségek pénzügyi pozíciói és pénzáramai nincsenek kitéve a devizaárfolyam-ingadozások hatásainak.

A Közösségek azonban az Euratom pénzügyi eszköz révén rendelkezik devizában (USD) denominált kölcsönökkel is, amelyeket ugyanilyen összegű USD-hitelek felvételével finanszíroznak (back-to-back műveletek). A mérlegfordulónapon a Közösségek Euratomhoz kapcsolódó pénzügyi pozíciói és pénzáramai nincsenek kitéve a nettó devizaárfolyam-ingadozások hatásainak.

7.6.   KAMATKOCKÁZAT

A hitelnyújtási és -felvételi tevékenységek jellegéből adódóan a Közösségek számottevő kamatozó követeléssel és kötelezettséggel rendelkezik.

Makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom:

A változó kamattal felvett kölcsönök cash flow kamatkockázatnak teszik ki a Közösségeket. Ezek a kölcsönök a hitelfelvételek teljes volumenének mintegy 93 %-át teszik ki. A hitelfelvételekből eredő kamatkockázatot azonban ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A mérlegfordulónapon a Közösségek változó kamatozású hitelei (névértéken kifejezve) 1,05 milliárd EUR-t tesznek ki (2007: 1,18 milliárd EUR), az összeget hathavonta újraárazzák. A Közösségeknek fix kamatú hitelei is vannak, ezek 2008-ban 85 millió eurót tesznek ki (2007: 85 millió EUR), végső lejáratuk öt éven túli.

Fizetési mérleg

A Közösségeknek van egy a fizetési mérleg pénzügyi eszköz (BOP) keretében nyújtott (névértéken kifejezett) fix kamatozású hitele is, ez 2008-ban 2 milliárd EUR-t tesz ki (2007: 0 millió EUR). Ennek végső lejárata öt éven belüli.

Garanciaalap:

A Bizottság és az EBB közötti megállapodás értelmében jelenleg nincs jelentős kockázat, így nem hajtanak végre fedezeti műveleteket. Mivel a tranzakciók és a műveletek kizárólag euróban denomináltak, más fedezeti műveletre sincs szükség. A garanciaalap 2007. és 2008. december 31-i tőkerészesedésének (piaci érték az elhatárolt kamatok nélkül) megoszlását az alábbi táblázat tartalmazza:

| millió EUR |
| --- |
| Szegmensek | Fix kamatozású befektetések | Változó kamatozású értékpapírok | Összesen |
| 3 hónapnál rövidebb | 3 hónap és 1 év között | 1 és 10 év között |
| 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 | 2008 | 2007 |
| Folyószámlák | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Rövid lejáratú betétek és pénzzel egyenértékű eszközök | 203 | 247 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 203 | 247 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 15 | 25 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 868 | 883 |
| Összesen | 219 | 273 | 59 | 84 | 746 | 703 | 48 | 71 | 1 072 | 1 131 |
| Százalék | 20 % | 24 % | 6 % | 7 % | 70 % | 63 % | 4 % | 6 % | 100 % | 100 % |

millió EUR

Szegmensek

Fix kamatozású befektetések

Változó kamatozású értékpapírok

Összesen

3 hónapnál rövidebb

3 hónap és 1 év között

1 és 10 év között

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

2008

2008

2007

Folyószámlák

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

1

Rövid lejáratú betétek és pénzzel egyenértékű eszközök

203

247

0

0

0

0

0

0

203

203

247

Értékesíthető pénzügyi eszközök

15

25

59

84

746

703

48

71

868

868

883

Összesen

Összesen

219

219

273

59

59

84

746

746

703

48

48

71

1 072

1 072

1 131

Százalék

20 %

20 %

24 %

6 %

6 %

7 %

70 %

70 %

63 %

4 %

4 %

6 %

100 %

100 %

100 %

2008. december 31-én a pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök (lekötött betétek) esetében a tényleges kamatláb 3,10 % és 5,15 % között mozgott. Az értékesíthető értékpapírok portfóliója esetében a tényleges kamatláb 2,94 % és 5,52 % között mozog.

7.7.   HITELKOCKÁZAT

A Közösségek ki van téve hitelkockázatnak, ami annak a kockázata, hogy a másik fél nem lesz képes a teljes összeget annak esedékességekor kifizetni. A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először országgaranciák kieszközlésével, majd a garanciaalapon keresztül történik. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot 1994-ben hozták létre az Európai Unión kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett kölcsönökhöz kapcsolódó nemfizetési kockázat fedezésére. A hitelkockázatnak való kitettség kezelésére mindenesetre fennáll az a lehetőséget, hogy az EU költségvetését vegyék igénybe minden olyan esetben, amikor az adós nem tudná teljes egészében visszatéríteni az esedékes összegeket. E célból a Közösségnek joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni közösségi jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

Makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom:

A Közösségek hitelkockázata Bulgáriával, Szerbia és Montenegróval, valamint Romániával szemben a legnagyobb. Ezen országok teszik ki a hitelek teljes volumenének hozzávetőlegesen 28, 24, illetve 22 %-át. Ami a pénztárműveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. Ennek megfelelően a működési egység csak az engedélyezett bankok kereskedelmi jegyzékén szereplő és megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köt üzletet.

Fizetési mérleg (BOP):

A Közösség fizetésimérleg-eszközhöz kapcsolódó hitelkockázata 2008. december 31-én kizárólag a Magyar Köztársasággal szemben áll fenn.

Garanciaalap:

A garanciaalap lekötött betétei – A partnerek besorolása

A Közösség és az EBB közötti, a garanciaalap kezeléséről szóló megállapodással összhangban valamennyi bankközi befektetésnek minimum a Moody's rövid lejáratú kibocsátói P-1 hitelkockázati besorolásúnak kell lennie. 2008. december 31-én a befektetések összessége (183 millió EUR) minimálisan Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű hitelkockázati besorolású partnerekkel állt fenn (2007-ben szintén, 248 millió EUR).

Egyéb készpénzzel egyenértékű eszközök – a partnerek jellemzői

2008. december 31-én a befektetésekbe és egy rövid lejáratú diszkont értékpapírba eszközölt (20 millió EUR) befektetések minimálisan Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű hitelkockázati besorolású partnerekkel állt fenn.

A Garanciaalap értékesíthető eszközei – A kibocsátók jellemzői

A kibocsátók profilja és az elhatárolt kamatok nélküli piaci érték 2008. december 31-én az alábbi:

| millió EUR |
| --- |
| Kibocsátó | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| Egyéb AAA besorolású kibocsátó | 217 | 25 % | 310 | 35 % |
| Aaa-n felüli | 0 | 0 % | 5 | 1 % |
| Korm./Ügynökségek Aaa | 339 | 39 % | 196 | 22 % |
| Korm./Ügynökségek Aa1 | 53 | 6 % | 72 | 8 % |
| Korm./Ügynökségek Aa2 | 136 | 16 % | 0 | 0 % |
| Korm./Ügynökségek Aa3 | 0 | 0 % | 81 | 9 % |
| Korm./Ügynökségek A1 | 82 | 9 % | 73 | 8 % |
| Korm./Ügynökségek A2 | 32 | 4 % | 132 | 15 % |
| Korm./Ügynökségek A3 | 9 | 1 % | 4 | 1 % |
| Korm./Ügynökségek Baa1 | 0 | 0 % | 10 | 1 % |
| Korm./Ügynökségek (minősítés nélkül) | 0 | 0 % | 0 | 0 % |
| Összesen | 868 | 100 % | 883 | 100 % |

millió EUR

Kibocsátó

2008.12.31.

2007.12.31.

Egyéb AAA besorolású kibocsátó

217

25 %

310

35 %

Aaa-n felüli

0

0 %

5

1 %

Korm./Ügynökségek Aaa

339

39 %

196

22 %

Korm./Ügynökségek Aa1

53

6 %

72

8 %

Korm./Ügynökségek Aa2

136

16 %

0

0 %

Korm./Ügynökségek Aa3

0

0 %

81

9 %

Korm./Ügynökségek A1

82

9 %

73

8 %

Korm./Ügynökségek A2

32

4 %

132

15 %

Korm./Ügynökségek A3

9

1 %

4

1 %

Korm./Ügynökségek Baa1

0

0 %

10

1 %

Korm./Ügynökségek (minősítés nélkül)

0

0 %

0

0 %

Összesen

Összesen

868

868

100 %

100 %

883

883

100 %

100 %

A portfolióban található minden értékpapír összhangban van a felülvizsgált igazgatási iránymutatással és megfelel a következő követelményeknek:

| — | tagállam által kibocsátott értékpapír: minimum Baa3 besorolás |
| --- | --- |

—

tagállam által kibocsátott értékpapír: minimum Baa3 besorolás

| — | szupranacionális szereplő, egyéb állam vagy közjogi vállalat által kibocsátott értékpapír: minimum Aa2 besorolás |
| --- | --- |

—

szupranacionális szereplő, egyéb állam vagy közjogi vállalat által kibocsátott értékpapír: minimum Aa2 besorolás

| — | fedezett kötvény: Aaa besorolás |
| --- | --- |

—

fedezett kötvény: Aaa besorolás

| — | bankok vagy vállalkozások által kibocsátott értékpapír: minimum Aa2 besorolás |
| --- | --- |

—

bankok vagy vállalkozások által kibocsátott értékpapír: minimum Aa2 besorolás

7.8.   VALÓS ÉRTÉK

A makroszintű pénzügyi támogatás, a fizetési mérleg eszköz és az Euratom által nyújtott és felvett hitelek becsült valós értékének meghatározása egy leszámítolt pénzáram-modell segítségével történik. E modell értelmében a tervezett jövőbeli pénzáramok leszámítolásához a lejáratig visszalévő időszakra megfelelő AAA hozamgörbéket alkalmaznak. A változó kamatú hitelek becsült valós értéke a feltételezések szerint megközelíti könyv szerinti értéküket, mivel azokat hathavonként újraárazzák a piaci kamatlábbal.

A mérlegfordulónapon a fix kamatozással nyújtott hitelek becsült valós értéke 2 118 millió EUR (2007: 90 millió EUR), a fix kamatozású felvett hiteleké 2 118 millió EUR (2007: 89 millió EUR), míg a megfelelő könyv szerinti értékek 2 091 millió EUR (2007: 87 millió EUR), illetve 2 091 millió EUR (2007: 87 millió EUR).

7.9.   LIKVIDITÁSI POZÍCIÓ

Az alábbi táblázat a garanciaalap követeléseinek és kötelezettségeinek elemzését tartalmazza lejáratuk szerinti csoportosításban, a mérleg fordulónapjától a szerződés szerinti lejárat időpontjáig hátralévő idő szerint. A lejárati időpontok legóvatosabb figyelembevétele mellett készült. Ezért a kötelezettségek esetében a lehető legkorábbi visszafizetési időpont szerepel, míg a követelések esetében a lehető legkésőbbi visszafizetési időpont. A szerződéses lejárati időpont nélküli követelések és kötelezettségek a „Határozatlan lejárat” kategóriában jelennek meg.

garanciaalap

| millió EUR |
| --- |
| Futamidő | 3 hónapnál rövidebb | 3 hónap és 1 év között | 1 és 10 év között | Határozatlan lejárat | Összesen |
| Követelések euróban |
| Folyószámlák | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Rövid lejáratú betétek | 203 | 0 | 0 | 0 | 203 |
| Ebből elhatárolt kamat | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 21 | 82 | 784 | 0 | 887 |
| Ebből elhatárolt kamat | 6 | 13 | 0 | 0 | 19 |
| Összesen | 225 | 82 | 784 | 0 | 1 091 |
| Kötelezettségek euróban |
| Saját tőke | 0 | 0 | 0 | 1 090 | 1 090 |
| Fizetési kötelezettségek | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Összesen | 1 | 0 | 0 | 1 090 | 1 091 |
| Nettó likviditási pozíció 2008.12.31-én | 224 | 82 | 784 | (1 090) | 0 |
| Kumulált likviditási pozíció 2008.12.31-én | 224 | 306 | 1 090 | 0 | |

millió EUR

Futamidő

3 hónapnál rövidebb

3 hónap és 1 év között

1 és 10 év között

Határozatlan lejárat

Összesen

Követelések euróban

Követelések euróban

Folyószámlák

1

0

0

0

1

1

Rövid lejáratú betétek

203

0

0

0

203

203

Ebből elhatárolt kamat

Ebből elhatárolt kamat

1

1

0

0

0

0

0

0

1

1

Értékesíthető pénzügyi eszközök

21

82

784

0

887

887

Ebből elhatárolt kamat

Ebből elhatárolt kamat

6

6

13

13

0

0

0

0

19

19

Összesen

Összesen

225

225

82

82

784

784

0

0

1 091

1 091

Kötelezettségek euróban

Kötelezettségek euróban

Saját tőke

0

0

0

1 090

1 090

1 090

Fizetési kötelezettségek

1

0

0

0

1

1

Összesen

Összesen

1

1

0

0

0

0

1 090

1 090

1 091

1 091

Nettó likviditási pozíció 2008.12.31-én

Nettó likviditási pozíció 2008.12.31-én

224

224

82

82

784

784

(1 090)

(1 090)

0

0

Kumulált likviditási pozíció 2008.12.31-én

Kumulált likviditási pozíció 2008.12.31-én

224

224

306

306

1 090

1 090

0

0

EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG (felszámolás alatt)

Az alábbi tételek az Európai Közösségek által a (felszámolás alatt álló) Európai Szén- és Acélközösség révén végrehajtott hitelfelvételi és -nyújtási, valamint pénztárkezelési tevékenységekhez kapcsolódnak. További információ a felszámolás alatt álló ESZAK beszámolójában található.

felszámolás alatt álló

Európai Szén- és Acélközösség

7.10.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

Az ESZAK kötelezettségeinek végelszámolását a Bizottság irányítja, ezért a felszámolás alatt álló ESZAK számára nem tervezik új hitelek nyújtását, sem az ehhez szükséges hitelfelvételt. Az új ESZAK-hitelfelvételek a finanszírozási költségek csökkentését célzó refinanszírozásra korlátozódnak. Ami a pénztárkezelési műveleteket illeti, a működési kockázat, a partnerkockázat és a piaci kockázat minimalizálása érdekében az óvatosság elve alkalmazandó.

7.11.   PIACI KOCKÁZAT

A felszámolás alatt álló ESZAK az angol font tekintetében ki van téve a devizakitettségből eredő árfolyamkockázatnak. Az angol fontban lévő eszköz- és forráspozíció jórészt az Európai Beruházási Bank által egy fizetésképtelenné vált adós helyettesítéseként kibocsátott, 157 millió EUR-val egyenértékű, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból áll (lásd a 2.4.2. megjegyzést). A felszámolás alatt álló ESZAK a mérlegben értékesíthetőként szereplő befektetések miatt ki van téve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok árkockázatának.

2.4.2

7.12.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

Tevékenységei jellegéből adódóan a felszámolás alatt álló ESZAK mind a valós érték, mind a cash flow kockázat tekintetében ki van téve a piaci kamatláb uralkodó szintje ingadozásának. A hitelfelvételből eredő kamatkockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A változó kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok cash flow kamatkockázatnak teszik ki a felszámolás alatt álló ESZAK-ot, míg a fix kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok valós érték kamatkockázatnak teszik ki. A mérlegfordulónapon a befektetési portfóliónak mintegy 97 %-át fix kamatozású kötvények alkotják (2007: 94 %).

7.13.   HITELKOCKÁZAT

A felszámolás alatt álló ESZAK hitelkockázatnak van kitéve amiatt, hogy a partner nem feltétlenül lesz képes esedékességkor a teljes összeget megfizetni. Ennek megfelelően a működési egység csak az engedélyezett bankok kereskedelmi jegyzékén szereplő és megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köthet üzletet. A hitelkockázati kitettség kezelése a hitelfelvevő kamat- és tőketörlesztési képességének rendszeres elemzésén keresztül történik. A hitelkockázati kitettség kezeléséhez fedezetet, valamint ország-, vállalati és személyes garanciákat is előírnak. A fennálló teljes összeg 73 %-át a tagállamok vagy azokkal egyenértékű szervek (állami intézmények vagy a tagállamok állami szektorbeli ipari csoportjainak) garanciái fedezik. A fennálló hitelek 20 %-át banknak nyújtották, vagy bank garantálta azokat.

7.14.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek).

A felszámolás alatt álló ESZAK vagyon- és követeléskezelése során a Bizottság a likviditási követelményeket a felelős bizottsági szolgálatokkal folytatott konzultáció eredményeként kapott, 11 éves időhorizontú kifizetési előrejelzések alapján kezeli.

7.15.   VALÓS ÉRTÉK

A nyújtott és felvett hitelek becsült valós értékének meghatározása egy leszámítolt pénzáram-modell segítségével történik. Az értékesíthető értékpapírok valós értéken szerepelnek, ami a piaci ár és az elhatárolt kamatok összege. Minden pénzügyi eszköz valós értéke a megfigyelhető piaci árak és kamatlábak által alátámasztott értékelési technika segítségével kerül kiszámításra. Úgy tekintik, hogy a vevőkövetelések értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett névleges értéke és a szállítói kötelezettségek névleges értéke megközelíti valós értéküket. A folyószámlákat és rövid (három hónapnál rövidebb) lejáratú betéteket is magukban foglaló pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök valós értéke a könyv szerinti értékük.

8.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

Az Európai Közösségek felső vezetésére vonatkozó adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

| 1. kategória | : | a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke |
| --- | --- | --- |
| 2. kategória | : | a Tanács főtitkára és a Bizottság alelnökei |
| 3. kategória | : | a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és ügyészei, az Elsőfokú Bíróság elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos |
| 4. kategória | : | a Számvevőszék elnöke és tagjai |
| 5. kategória | : | az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői |

1. kategória

1. kategória

:

a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke

2. kategória

2. kategória

:

a Tanács főtitkára és a Bizottság alelnökei

3. kategória

3. kategória

:

a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és ügyészei, az Elsőfokú Bíróság elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

4. kategória

4. kategória

:

a Számvevőszék elnöke és tagjai

5. kategória

5. kategória

:

az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

A FELSŐVEZETÉS PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapfizetés (havi) | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | 11 253,14 – 17 697,68 |
| Lakhatási támogatás / Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Családi támogatások: |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 | 2 % + 164,27 |
| Eltartott gyermekek | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 | 358,96 |
| Iskola előtti | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 | 87,69 |
| Iskoláztatási, vagy | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 | 243,55 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 | 487,10 |
| Az elnöklő bírák támogatása | n.a. | n.a. | 500 – 810,74 | n.a. | n.a. |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 418,07 | 0 – 911,38 | 500 – 607,71 | n.a. | n.a. |
| Éves utazási költségek | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | Igen |
| Tagállamba átutalható: |
| Iskoláztatási támogatás (7) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| a fizetés %-ában (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| a kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs kiadások | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | n.a. | n.a. |
| Szolgálati jogviszony megkezdése |
| Beilleszkedési kiadások | 48 845,58 | 44 244,20 | 35 395,36 – 39 819,76 | 38 227,00 – 40 704,66 | visszatérítés-re kerülnek |
| Családtagok utazási költségei | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: |
| Újraletelepedési kiadások | 24 422,79 | 22 122,10 | 17 697,68 – 19 909,88 | 19 113,50 – 20 352,33 | visszatérítés-re kerülnek |
| Családtagok utazási költségei | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek | visszatérítés-re kerülnek |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (8) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | n.a. |
| Betegbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | opcionális |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| Levonások |
| Közösségi adó | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Betegbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Speciális illeték a fizetés után | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % | 4,21 % |
| Levont nyugdíj | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 10,9 % |
| Személyek száma 2008.12.31-én | 2 | 6 | 92 | 27 | 81 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Alapfizetés (havi)

Alapfizetés

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

11 253,14 – 17 697,68

Lakhatási támogatás / Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás / Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

2 % + 164,27

Eltartott gyermekek

358,96

358,96

358,96

358,96

358,96

Iskola előtti

87,69

87,69

87,69

87,69

87,69

Iskoláztatási, vagy

243,55

243,55

243,55

243,55

243,55

A munkavégzés helyén kívüli képzés

487,10

487,10

487,10

487,10

487,10

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

n.a.

n.a.

500 – 810,74

n.a.

n.a.

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 418,07

0 – 911,38

500 – 607,71

n.a.

n.a.

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Igen

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (7)

7

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

a fizetés %-ában (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

a kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs kiadások

Reprezentációs kiadások

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

n.a.

n.a.

Szolgálati jogviszony megkezdése

Szolgálati jogviszony megkezdése

Beilleszkedési kiadások

48 845,58

44 244,20

35 395,36 – 39 819,76

38 227,00 – 40 704,66

visszatérítés-re kerülnek

Családtagok utazási költségei

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

A költözésből adódó kiadások

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

24 422,79

22 122,10

17 697,68 – 19 909,88

19 113,50 – 20 352,33

visszatérítés-re kerülnek

Családtagok utazási költségei

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

A költözésből adódó kiadások

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

visszatérítés-re kerülnek

Átmenet (a fizetés %-ában) (8)

8

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

n.a.

Betegbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

opcionális

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások

Levonások

Közösségi adó

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Betegbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Speciális illeték a fizetés után

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

4,21 %

Levont nyugdíj

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

10,9 %

Személyek száma 2008.12.31-én

Személyek száma 2008.12.31-én

2

2

6

6

92

92

27

27

81

81

9.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló jóváhagyásának dátumáig sem a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására nem jutott olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, sem jelentés nem érkezett ilyenről. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik.

10.   KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK

1.   Intézmények és konzultatív testületek

Régiók Bizottsága

Az Európai Unió Tanácsa

Az Európai Unió Bírósága

Európai Bizottság

Európai Számvevőszék

Európai adatvédelmi biztos

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai ombudsman

Európai Parlament

2.   Közösségi ügynökségek

Európai Újjáépítési Ügynökség (9)

9

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ.

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

Európai Gyógyszerügynökség

Európai Vegyianyag-ügynökség (10)

10

A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (10)

10

Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Európai Képzési Alapítvány

Európai Ügynökség A Külső Határok Operatív Koordinációjának a Irányítására

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Európai GNSS Felügyeleti Hatóság

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták)

Európai Vasúti Ügynökség

Közösségi Növényfajta-hivatal

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

3.   Végrehajtó ügynökségek

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökség

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala (10)

10

4.   Más ellenőrzött intézmények

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

Eurojust (11)

11

Európai Rendőrakadémia (CEPOL) (11)

11

B.   KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet (tőkerészesedés/szavazati jog részesedés: 48,5 %)

SESAR Közös vállalkozás (tőkerészesedés: 91,73 %/ szavazati jog részesedés: 65 %)

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (tőkerészesedés: 91,6 %, részesedés a szavazati jogból: 49,3 %)

C.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK

Európai Beruházási Alap (tőkerészesedés/szavazati jog részesedés: 27,43 %)

11.   NEM KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

Bár az alábbi intézmények vagyonát a Közösségek kezeli, azok nem teljesítik a konszolidálás feltételeit, így nem szerepelnek az Európai Közösségek beszámolójában.

11.1.   AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP (EFA)

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) a Közösségek fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok és a tengerentúli országok és területek (TOT) fejlesztési együttműködésének támogatására. Az 1957-es Római Szerződés hozta létre ezt a támogatást, eredetileg annak érdekében, hogy a Közösség az akkor még kolonizált – és bizonyos tagállamokhoz történelmi kapoccsal kötődő – afrikai országok számára technikai és pénzügyi segítséget nyújtson.

Minden EFA megközelítőleg öt évre szól. A 9. EFA a 10. EFA 2008. július 1-jei hatálybalépésével járt le.

Az EFA-t nem a közösségi költségvetésből, hanem a tagállamok közvetlen – tárgyalások során megállapított – hozzájárulásából finanszírozzák. A tagállamok által fizetett összeg többek között részben GNP-jükön, részben az érintett AKCS-államokkal, illetve tengerentúli országokkal-területekkel való történelmi kapcsolatukon alapul. Az EFA forrásait a Bizottság és az EBB kezeli.

Az EFA-ra saját pénzügyi szabályzata vonatkozik (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.), amely előírja saját pénzügyi kimutatásainak a Közösségekétől elkülönítetten történő bemutatását. Az EFA-k a Számvevőszék és a Parlament külső vizsgálatainak tárgyát képezik. Tájékoztatási céllal alább bemutatásra kerül a 8., 9. és 10. EFA mérlege és eredménykimutatása:

Mérleg – 8., 9. és 10. EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2008.12.31. | 2007.12.31. |
| Forgóeszközök |
| Követelések | 17 | 8 |
| Nettó előfinanszírozás | 918 | 957 |
| Egyéb forgóeszközök | (6) | (3) |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 290 | 388 |
| Eszközök összesen | 1 219 | 1 350 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek: |
| „Szállítói” kötelezettségek | (702) | (704) |
| Kötelezettségek összesen | (702) | (704) |
| Nettó eszközök | 517 | 646 |
| Források és tartalékok |
| Lehívott tőke | 17 079 | 25 019 |
| A költségvetési év gazdasági eredménye | (3 030) | (3 256) |
| Előző évek áthozott eredménye | (15 784) | (22 411) |
| Egyéb tartalékok | 2 252 | 1 294 |
| Nettó eszközök | 517 | 646 |

millió EUR

2008.12.31.

2007.12.31.

Forgóeszközök

Forgóeszközök

Követelések

17

8

Nettó előfinanszírozás

918

957

Egyéb forgóeszközök

(6)

(3)

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

290

388

Eszközök összesen

Eszközök összesen

1 219

1 219

1 350

1 350

Rövid lejáratú kötelezettségek:

Rövid lejáratú kötelezettségek:

„Szállítói” kötelezettségek

(702)

(704)

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

(702)

(702)

(704)

(704)

Nettó eszközök

Nettó eszközök

517

517

646

646

Források és tartalékok

Források és tartalékok

Lehívott tőke

17 079

25 019

A költségvetési év gazdasági eredménye

(3 030)

(3 256)

Előző évek áthozott eredménye

(15 784)

(22 411)

Egyéb tartalékok

2 252

1 294

Nettó eszközök

Nettó eszközök

517

517

646

646

Eredménykimutatás – 8., 9. és 10. EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| Összes bevétel | 23 | 0 |
| Működési kiadások |
| Működési kiadások |
| Programozható támogatás | 416 | 638 |
| Makrogazdasági támogatás | 344 | 427 |
| Ágazati szakpolitika | 1 387 | 1 149 |
| AKCS-n belüli projektek | 517 | 382 |
| Kamattámogatások | 2 | 1 |
| Sürgősségi segély | 188 | 155 |
| Menekültek segélyezése | 6 | (6) |
| Kockázati tőkebefektetés | 17 | 58 |
| STABEX | 25 | 98 |
| SYSMIN | 5 | 32 |
| Korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programok | 19 | 5 |
| Strukturális kiigazítás | 0 | (6) |
| Adósságenyhítés | (1) | 180 |
| Exportbevétel-kompenzáció | 42 | 84 |
| Intézményi támogatás | 35 | 30 |
| Kongói Demokratikus Köztársaság Alap | 2 | 17 |
| Működési kiadások összesen | 3 004 | 3 244 |
| Igazgatási és pénzügyi kiadások | 58 | 31 |
| A Működési Tevékenységekből Származó Nyereség/(Veszteség) | (3 039) | (3 275) |
| Nem Működési Tevékenységek |
| Pénzügyi bevételek | 13 | 19 |
| Követelésekből származó értékvesztés | (4) | 0 |
| A Nem Működési Tevékenységekből Származó Nyereség/(Veszteség) | 9 | 19 |
| A Költségvetési Év Gazdasági Eredménye | (3 030) | (3 256) |

millió EUR

2008

2007

Összes bevétel

Összes bevétel

23

23

0

0

Működési kiadások

Működési kiadások

Működési kiadások

Működési kiadások

Programozható támogatás

416

638

Makrogazdasági támogatás

344

427

Ágazati szakpolitika

1 387

1 149

AKCS-n belüli projektek

517

382

Kamattámogatások

2

1

Sürgősségi segély

188

155

Menekültek segélyezése

6

(6)

Kockázati tőkebefektetés

17

58

STABEX

25

98

SYSMIN

5

32

Korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programok

19

5

Strukturális kiigazítás

0

(6)

Adósságenyhítés

(1)

180

Exportbevétel-kompenzáció

42

84

Intézményi támogatás

35

30

Kongói Demokratikus Köztársaság Alap

2

17

Működési kiadások összesen

Működési kiadások összesen

3 004

3 004

3 244

3 244

Igazgatási és pénzügyi kiadások

Igazgatási és pénzügyi kiadások

58

58

31

31

A Működési Tevékenységekből Származó Nyereség/(Veszteség)

A Működési Tevékenységekből Származó Nyereség/(Veszteség)

(3 039)

(3 039)

(3 275)

(3 275)

Nem Működési Tevékenységek

Nem Működési Tevékenységek

Pénzügyi bevételek

13

19

Követelésekből származó értékvesztés

(4)

0

A Nem Működési Tevékenységekből Származó Nyereség/(Veszteség)

A Nem Működési Tevékenységekből Származó Nyereség/(Veszteség)

9

9

19

19

A Költségvetési Év Gazdasági Eredménye

A Költségvetési Év Gazdasági Eredménye

(3 030)

(3 030)

(3 256)

(3 256)

11.2.   A BETEGBIZTOSÍTÁSI RENDSZER

A betegbiztosítási rendszer betegbiztosítást nyújt az Európai Közösségek különböző szervei személyzetének. A rendszer forrásai a rendszer saját tulajdonában vannak, és bár pénzügyi eszközeit a Bizottság kezeli, forrásait nem ellenőrzi az Európai Közösségek. A rendszert a tagoktól (személyzet) és a munkaadóktól (az intézmények/ügynökségek/szervek) érkező hozzájárulások finanszírozzák. A keletkezett többlet a rendszerben marad.

A rendszer négy különálló intézményből áll: az Európai Közösségek intézményeinek és ügynökségeinek személyzetét biztosító fő rendszerből, valamint három kisebb, a firenzei Európai Egyetemi Intézet és az Európai Iskolák személyzetét, továbbá az EK-n kívül, például az EU-küldöttségeken dolgozó személyzetet biztosító rendszerből. A rendszer összes eszköze 2008. december 31-én 288 millió eurót tett ki (2007: 287 millió EUR).

II. RÉSZ

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

TARTALOMJEGYZÉK

| A. | Költségvetés Végrehajtásáról Szóló Összevont Jelentések: |
| --- | --- |

A.

Költségvetés Végrehajtásáról Szóló Összevont Jelentések:

| 1. | Költségvetési eredmény |
| --- | --- |

1.

Költségvetési eredmény

| 2. | Kimutatás a költségvetési tervszámok és a tényleges összegek összehasonlításáról |
| --- | --- |

2.

Kimutatás a költségvetési tervszámok és a tényleges összegek összehasonlításáról

Bevételek:

Bevételek:

| 3. | Összevont áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról |
| --- | --- |

3.

Összevont áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról

Kiadások:

Kiadások:

| 4. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

4.

A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| 5. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

5.

A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| 6. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

6.

A kifizetési előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| 7. | Fennálló kötelezettségvállalások változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

7.

Fennálló kötelezettségvállalások változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| 8. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

8.

A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| 9. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

9.

A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| 10. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

10.

A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| 11. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

11.

A kifizetési előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| 12. | Fennálló kötelezettségvállalások változása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

12.

Fennálló kötelezettségvállalások változása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| 13. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása szakpolitikai területenként |
| --- | --- |

13.

A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása szakpolitikai területenként

Intézmények:

Intézmények:

| 14. | Összevont áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról – intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

14.

Összevont áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról – intézmények szerinti bontásban

| 15. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

15.

A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása intézmények szerinti bontásban

Ügynökségek:

Ügynökségek:

| 16. | Az ügynökségek bevételei: költségvetési előrejelzések, jogosultságok és kapott összegek |
| --- | --- |

16.

Az ügynökségek bevételei: költségvetési előrejelzések, jogosultságok és kapott összegek

| 17. | Kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ügynökségek szerinti bontásban |
| --- | --- |

17.

Kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ügynökségek szerinti bontásban

| 18. | Költségvetési eredmény az ügynökségekkel együtt |
| --- | --- |

18.

Költségvetési eredmény az ügynökségekkel együtt

| B. | Magyarázó Megjegyzések A Költségvetés Végrehajtásáról Szóló Összevont Jelentésekhez |
| --- | --- |

B.

Magyarázó Megjegyzések A Költségvetés Végrehajtásáról Szóló Összevont Jelentésekhez

| 1. | Költségvetési alapelvek, szerkezet és előirányzatok |
| --- | --- |

1.

Költségvetési alapelvek, szerkezet és előirányzatok

| 2. | Magyarázat a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekhez |
| --- | --- |

2.

Magyarázat a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekhez

A. SZAKASZ: A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK (12)

12

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK EREDMÉNYE

1.   2008. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY

| millió EUR |
| --- |
| | EFTA-EGT | Európai Közösségek | Összesen 2008 | Összesen 2007 |
| A pénzügyi év bevétele | 199 | 121 385 | 121 584 | 117 563 |
| A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések | (184) | (115 366) | (115 550) | (113 028) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | 0 | (3 912) | (3 912) | (3 114) |
| Az N-1. évről áthozott EFTA előirányzatok | (2) | 0 | (2) | (2) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése | 1 | 187 | 188 | 246 |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 0 | (498) | (498) | (123) |
| Költségvetési eredmény | 14 | 1 796 | 1 810 | 1 542 |

millió EUR

EFTA-EGT

Európai Közösségek

Összesen 2008

Összesen 2007

A pénzügyi év bevétele

199

121 385

121 584

121 584

117 563

117 563

A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések

(184)

(115 366)

(115 550)

(115 550)

(113 028)

(113 028)

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

0

(3 912)

(3 912)

(3 912)

(3 114)

(3 114)

Az N-1. évről áthozott EFTA előirányzatok

(2)

0

(2)

(2)

(2)

(2)

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése

1

187

188

188

246

246

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

0

(498)

(498)

(498)

(123)

(123)

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

14

14

1 796

1 796

1 810

1 810

1 542

1 542

Az Európai Közösségek költségvetésének többletét a következő évben az az évre esedékes összegeik csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

2.   KIMUTATÁS A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSÁRÓL

BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Különbözet Végleges-tényleges | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Saját források | 118 922 | 108 323 | 110 008 | 108 649 | – 326 | 100.30 % | 1 358 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | 126 | 4 160 | 4 174 | 4 174 | –14 | 100.34 % | 0 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 029 | 1 029 | 984 | 977 | 52 | 94.96 % | 7 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 81 | 81 | 443 | 353 | – 272 | 435.29 % | 90 |
| 6. | Közösségi megállapodások és programok kapcsán fizetett hozzájárulások és visszatérítések | 10 | 356 | 5 967 | 5 564 | –5 208 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Késedelmi kamatok és bírságok | 123 | 1 766 | 11 733 | 1 794 | –28 | 101.61 % | 9 938 |
| 8. | Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek | 26 | 26 | 61 | 34 | –8 | 130.07 % | 27 |
| 9. | Egyéb bevételek | 30 | 30 | 71 | 39 | –9 | 129.19 % | 32 |
| Összesen | 120 347 | 115 771 | 133 441 | 121 584 | –5 813 | 105.02 % | 11 856 |

millió EUR

Cím

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Különbözet Végleges-tényleges

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Saját források

118 922

108 323

110 008

108 649

– 326

100.30 %

1 358

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

126

4 160

4 174

4 174

–14

100.34 %

0

4.

Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 029

1 029

984

977

52

94.96 %

7

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

81

81

443

353

– 272

435.29 %

90

6.

Közösségi megállapodások és programok kapcsán fizetett hozzájárulások és visszatérítések

10

356

5 967

5 564

–5 208

1 562,84 %

403

7.

Késedelmi kamatok és bírságok

123

1 766

11 733

1 794

–28

101.61 %

9 938

8.

Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek

26

26

61

34

–8

130.07 %

27

9.

Egyéb bevételek

30

30

71

39

–9

129.19 %

32

Összesen

Összesen

120 347

120 347

115 771

115 771

133 441

133 441

121 584

121 584

–5 813

–5 813

105.02 %

105.02 %

11 856

11 856

KIADÁSOK – A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (13) | Kifizetések | Különbözet Végleges-tényleges | % | 2009-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 50 324 | 47 743 | 45 611 | 2 132 | 95,53 % | 1 431 | 701 |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 53 177 | 59 431 | 54 813 | 4 619 | 92,23 % | 4 361 | 258 |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 241 | 1 533 | 1 311 | 223 | 85,48 % | 91 | 131 |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 8 113 | 8 252 | 7 311 | 941 | 88,60 % | 527 | 414 |
| 5. | Igazgatás | 7 284 | 8 494 | 7 292 | 1 201 | 85,86 % | 922 | 279 |
| 6. | Ellentételezés | 207 | 207 | 207 | 0 | 100,00 % | 0 | 0 |
| Összesen | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (13)

13

Kifizetések

Különbözet Végleges-tényleges

%

2009-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Fenntartható növekedés

50 324

47 743

45 611

2 132

95,53 %

1 431

701

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

53 177

59 431

54 813

4 619

92,23 %

4 361

258

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 241

1 533

1 311

223

85,48 %

91

131

4.

Az EU mint globális szereplő

8 113

8 252

7 311

941

88,60 %

527

414

5.

Igazgatás

7 284

8 494

7 292

1 201

85,86 %

922

279

6.

Ellentételezés

207

207

207

0

100,00 %

0

0

Összesen

Összesen

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

KIADÁSOK – SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (14) | Kifizetések | Különbözet Végleges-tényleges | % | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 414 | 358 | 286 | 72 | 79,85 % | 18 | 55 |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 533 | 603 | 477 | 126 | 79,14 % | 64 | 61 |
| 03 | Versenypolitika | 79 | 104 | 87 | 16 | 84,45 % | 14 | 2 |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 11 137 | 9 415 | 9 092 | 323 | 96,57 % | 26 | 297 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 52 459 | 58 508 | 53 803 | 4 705 | 91,96 % | 4 500 | 205 |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 1 910 | 2 169 | 1 785 | 384 | 82,29 % | 127 | 257 |
| 07 | Környezetvédelem | 298 | 319 | 264 | 55 | 82,67 % | 26 | 30 |
| 08 | Kutatás | 4 112 | 5 146 | 4 439 | 708 | 86,24 % | 686 | 22 |
| 09 | Információs társadalom és média | 1 549 | 1 890 | 1 708 | 181 | 90,41 % | 171 | 11 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 372 | 672 | 389 | 282 | 57,98 % | 269 | 13 |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 846 | 932 | 879 | 53 | 94,35 % | 8 | 44 |
| 12 | Belső piac | 61 | 69 | 58 | 11 | 84,35 % | 8 | 3 |
| 13 | Regionális politika | 30 655 | 27 891 | 27 674 | 217 | 99,22 % | 195 | 22 |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 108 | 121 | 105 | 16 | 87,01 % | 10 | 5 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 1 345 | 1 555 | 1 378 | 177 | 88,62 % | 147 | 30 |
| 16 | Kommunikáció | 197 | 224 | 186 | 38 | 83,23 % | 18 | 19 |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 501 | 604 | 515 | 89 | 85,32 % | 38 | 50 |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 589 | 550 | 445 | 105 | 80,88 % | 20 | 85 |
| 19 | Külkapcsolatok | 3 338 | 3 604 | 3 449 | 155 | 95,71 % | 72 | 83 |
| 20 | Kereskedelem | 77 | 85 | 75 | 10 | 88,35 % | 7 | 3 |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal | 1 179 | 1 401 | 1 229 | 172 | 87,74 % | 119 | 53 |
| 22 | Bővítés | 1 832 | 1 642 | 1 555 | 88 | 94,65 % | 58 | 30 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 773 | 904 | 895 | 9 | 99,06 % | 7 | 2 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 70 | 76 | 63 | 13 | 82,42 % | 6 | 8 |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 178 | 201 | 177 | 24 | 88,05 % | 21 | 3 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 972 | 1 182 | 971 | 211 | 82,17 % | 171 | 40 |
| 27 | Költségvetés | 275 | 284 | 263 | 20 | 92,84 % | 12 | 9 |
| 28 | Ellenőrzés | 10 | 12 | 10 | 1 | 89,25 % | 1 | 0 |
| 29 | Statisztika | 107 | 130 | 110 | 21 | 84,07 % | 15 | 6 |
| 30 | Nyugdíjak | 1 087 | 1 081 | 1 049 | 31 | 97,13 % | 0 | 31 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 368 | 462 | 410 | 52 | 88,75 % | 47 | 5 |
| 40 | Tartalékok | 239 | 171 | 0 | 171 | 0,00 % | 0 | 171 |
| 90 | Egyéb intézmények | 2 674 | 3 298 | 2 717 | 581 | 82,38 % | 453 | 128 |
| Összesen | 120 347 | 125 660 | 116 545 | 9 115 | 92,75 % | 7 333 | 1 782 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (14)

14

Kifizetések

Különbözet Végleges-tényleges

%

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Gazdasági és pénzügyek

414

358

286

72

79,85 %

18

55

02

Vállalkozáspolitika

533

603

477

126

79,14 %

64

61

03

Versenypolitika

79

104

87

16

84,45 %

14

2

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

11 137

9 415

9 092

323

96,57 %

26

297

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

52 459

58 508

53 803

4 705

91,96 %

4 500

205

06

Energiaügy és közlekedés

1 910

2 169

1 785

384

82,29 %

127

257

07

Környezetvédelem

298

319

264

55

82,67 %

26

30

08

Kutatás

4 112

5 146

4 439

708

86,24 %

686

22

09

Információs társadalom és média

1 549

1 890

1 708

181

90,41 %

171

11

10

Közvetlen kutatás

372

672

389

282

57,98 %

269

13

11

Halászati és tengerészeti ügyek

846

932

879

53

94,35 %

8

44

12

Belső piac

61

69

58

11

84,35 %

8

3

13

Regionális politika

30 655

27 891

27 674

217

99,22 %

195

22

14

Adóügyek és vámunió

108

121

105

16

87,01 %

10

5

15

Oktatás és kultúra

1 345

1 555

1 378

177

88,62 %

147

30

16

Kommunikáció

197

224

186

38

83,23 %

18

19

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

501

604

515

89

85,32 %

38

50

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

589

550

445

105

80,88 %

20

85

19

Külkapcsolatok

3 338

3 604

3 449

155

95,71 %

72

83

20

Kereskedelem

77

85

75

10

88,35 %

7

3

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

1 179

1 401

1 229

172

87,74 %

119

53

22

Bővítés

1 832

1 642

1 555

88

94,65 %

58

30

23

Humanitárius segítségnyújtás

773

904

895

9

99,06 %

7

2

24

A csalás elleni küzdelem

70

76

63

13

82,42 %

6

8

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

178

201

177

24

88,05 %

21

3

26

A Bizottság igazgatása

972

1 182

971

211

82,17 %

171

40

27

Költségvetés

275

284

263

20

92,84 %

12

9

28

Ellenőrzés

10

12

10

1

89,25 %

1

0

29

Statisztika

107

130

110

21

84,07 %

15

6

30

Nyugdíjak

1 087

1 081

1 049

31

97,13 %

0

31

31

Nyelvi szolgálatok

368

462

410

52

88,75 %

47

5

40

Tartalékok

239

171

0

171

0,00 %

0

171

90

Egyéb intézmények

2 674

3 298

2 717

581

82,38 %

453

128

Összesen

Összesen

120 347

120 347

125 660

125 660

116 545

116 545

9 115

9 115

92,75 %

92,75 %

7 333

7 333

1 782

1 782

3.   ÁTTEKINTŐ A 2008. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt össze-gek a költség-vetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti összeg | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyévi jogo-sultságokból | Áthozott jogo-sultságokból | Összesen |
| 1. | Saját források | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100,30 % | 1 358 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 029 | 1 029 | 975 | 9 | 984 | 970 | 7 | 977 | 94,96 % | 7 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 81 | 81 | 359 | 83 | 443 | 330 | 23 | 353 | 435,29 % | 90 |
| 6. | Közösségi megállapodások és programok kapcsán fizetett hozzájárulások és visszatérítések | 10 | 356 | 5 760 | 207 | 5 967 | 5 467 | 96 | 5 564 | 1 562,84 % | 403 |
| 7. | Késedelmi kamatok és bírságok | 123 | 1 766 | 3 284 | 8 449 | 11 733 | 146 | 1 648 | 1 794 | 101,61 % | 9 938 |
| 8. | Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek | 26 | 26 | 61 | 0 | 61 | 34 | 0 | 34 | 130,07 % | 27 |
| 9. | Egyéb bevételek | 30 | 30 | 30 | 41 | 71 | 26 | 13 | 39 | 129,19 % | 32 |
| Összesen | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

millió EUR

Cím

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt össze-gek a költség-vetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyévi jogo-sultságokból

Áthozott jogo-sultságokból

Összesen

1.

Saját források

118 922

108 323

108 593

1 415

110 008

107 313

1 336

108 649

100,30 %

1 358

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

126

4 160

4 175

0

4 174

4 174

0

4 174

100,34 %

0

4.

Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 029

1 029

975

9

984

970

7

977

94,96 %

7

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

81

81

359

83

443

330

23

353

435,29 %

90

6.

Közösségi megállapodások és programok kapcsán fizetett hozzájárulások és visszatérítések

10

356

5 760

207

5 967

5 467

96

5 564

1 562,84 %

403

7.

Késedelmi kamatok és bírságok

123

1 766

3 284

8 449

11 733

146

1 648

1 794

101,61 %

9 938

8.

Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek

26

26

61

0

61

34

0

34

130,07 %

27

9.

Egyéb bevételek

30

30

30

41

71

26

13

39

129,19 %

32

Összesen

Összesen

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

Az 1. cím: Saját források részletezése

| Alcím | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt össze-gek a költség-vetés %-ában | Kintlévőségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eredeti összeg | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyévi jogo-sultságokból | Áthozott jogo-sultságokból | Összesen |
| 10. | Mezőgazdasági lefölözések | 1 683 | 1 283 | 1 237 | 390 | 1 628 | 887 | 390 | 1 278 | 99,59 % | 350 |
| 11. | Cukorilleték | 633 | 708 | 708 | 28 | 736 | 680 | 28 | 708 | 100,01 % | 28 |
| 12. | Vámok | 16 432 | 14 946 | 15 289 | 989 | 16 278 | 14 380 | 918 | 15 297 | 102,35 % | 980 |
| 13. | Héa | 19 096 | 18 097 | 17 964 | 2 | 17 966 | 17 966 | 0 | 17 966 | 99,28 % | 0 |
| 14. | GNI | 81 078 | 73 290 | 73 008 | 7 | 73 015 | 73 015 | 0 | 73 015 | 99,62 % | 0 |
| 15. | Költségvetési egyensúlyhiányok megszüntetése | 0 | 0 | 387 | –2 | 385 | 385 | 0 | 385 | | 0 |
| Összesen | 118 922 | 108 323 | 108 593 | 1 415 | 110 008 | 107 313 | 1 336 | 108 649 | 100.30 % | 1 358 |

Alcím

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt össze-gek a költség-vetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyévi jogo-sultságokból

Áthozott jogo-sultságokból

Összesen

10.

Mezőgazdasági lefölözések

1 683

1 283

1 237

390

1 628

887

390

1 278

99,59 %

350

11.

Cukorilleték

633

708

708

28

736

680

28

708

100,01 %

28

12.

Vámok

16 432

14 946

15 289

989

16 278

14 380

918

15 297

102,35 %

980

13.

Héa

19 096

18 097

17 964

2

17 966

17 966

0

17 966

99,28 %

0

14.

GNI

81 078

73 290

73 008

7

73 015

73 015

0

73 015

99,62 %

0

15.

Költségvetési egyensúlyhiányok megszüntetése

0

0

387

–2

385

385

0

385

0

Összesen

Összesen

118 922

118 922

108 323

108 323

108 593

108 593

1 415

1 415

110 008

110 008

107 313

107 313

1 336

1 336

108 649

108 649

100.30 %

100.30 %

1 358

1 358

A 3. cím: Rendelkezésre álló többletek részletezése

| Alcím | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt össze-gek a költség-vetés %-ában | Kintlévőségek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eredeti összeg | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyévi jogo-sultságokból | Áthozott jogo-sultságokból | Összesen |
| 30. | Előző évről áthozott többlet | 126 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 1 655 | 0 | 1 655 | 100,00 % | 0 |
| 31. | Héa-többlet | 0 | 1 043 | 1 042 | 0 | 1 041 | 1 041 | 0 | 1 041 | 99,88 % | 0 |
| 32. | GNI-többlet | 0 | 1 463 | 1 462 | 0 | 1 462 | 1 462 | 0 | 1 462 | 99,97 % | 0 |
| 34. | Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | | 0 |
| 35. | Brit korrekció | 0 | 0 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | | 0 |
| Összesen | 126 | 4 160 | 4 175 | 0 | 4 174 | 4 174 | 0 | 4 174 | 100,34 % | 0 |

Alcím

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt össze-gek a költség-vetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti összeg

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyévi jogo-sultságokból

Áthozott jogo-sultságokból

Összesen

30.

Előző évről áthozott többlet

126

1 655

1 655

0

1 655

1 655

0

1 655

100,00 %

0

31.

Héa-többlet

0

1 043

1 042

0

1 041

1 041

0

1 041

99,88 %

0

32.

GNI-többlet

0

1 463

1 462

0

1 462

1 462

0

1 462

99,97 %

0

34.

Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt

0

0

1

0

1

1

0

1

0

35.

Brit korrekció

0

0

15

0

15

15

0

15

0

Összesen

Összesen

126

126

4 160

4 160

4 175

4 175

0

0

4 174

4 174

4 174

4 174

0

0

4 174

4 174

100,34 %

100,34 %

0

0

4.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Kötelezettségvállalási előirányzat | Kifizetési előirányzatokok |
| Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítá-sok és költségvetés-módosítások) | Áthozott előirányzatok | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások) | Áthozott előirány-zatok | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 57 964 | 378 | 133 | 1 405 | 1 537 | 59 879 | 50 324 | –4 571 | 183 | 1 807 | 1 990 | 47 743 |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 55 041 | 524 | 1 363 | 6 110 | 7 473 | 63 038 | 53 177 | 130 | 47 | 6 077 | 6 124 | 59 431 |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 343 | 283 | 2 | 95 | 96 | 1 722 | 1 241 | 81 | 93 | 118 | 211 | 1 533 |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 7 311 | 240 | 102 | 320 | 422 | 7 973 | 8 113 | – 212 | 83 | 268 | 351 | 8 252 |
| 5. | Igazgatás | 7 284 | –5 | 119 | 397 | 516 | 7 795 | 7 284 | –3 | 786 | 426 | 1 212 | 8 494 |
| 6. | Ellentételezés | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | 207 | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 |
| Összesen | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Kötelezettségvállalási előirányzat

Kifizetési előirányzatokok

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítá-sok és költségvetés-módosítások)

Áthozott előirányzatok

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások)

Áthozott előirány-zatok

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1.

Fenntartható növekedés

57 964

378

133

1 405

1 537

59 879

50 324

–4 571

183

1 807

1 990

47 743

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

55 041

524

1 363

6 110

7 473

63 038

53 177

130

47

6 077

6 124

59 431

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 343

283

2

95

96

1 722

1 241

81

93

118

211

1 533

4.

Az EU mint globális szereplő

7 311

240

102

320

422

7 973

8 113

– 212

83

268

351

8 252

5.

Igazgatás

7 284

–5

119

397

516

7 795

7 284

–3

786

426

1 212

8 494

6.

Ellentételezés

207

0

0

0

0

207

207

0

0

0

0

207

Összesen

Összesen

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

5.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELÖIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2009-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Címzett bevétel | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzata-iból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 59 879 | 57 779 | 133 | 603 | 58 514 | 97,72 % | 801 | 19 | 820 | 1,37 % | 544 | 0 | 1 | 545 | 0,91 % |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 63 038 | 55 405 | 1 363 | 2 539 | 59 307 | 94,08 % | 3 571 | 0 | 3 571 | 5,67 % | 160 | 0 | 0 | 160 | 0,25 % |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 722 | 1 520 | 2 | 44 | 1 565 | 90,90 % | 51 | 83 | 133 | 7,74 % | 23 | 0 | 0 | 23 | 1,36 % |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 7 973 | 7 255 | 102 | 155 | 7 513 | 94,23 % | 165 | 271 | 435 | 5,46 % | 25 | 0 | 0 | 25 | 0,32 % |
| 5. | Igazgatás | 7 795 | 7 096 | 119 | 212 | 7 427 | 95,27 % | 183 | 8 | 191 | 2,45 % | 175 | 0 | 3 | 177 | 2,28 % |
| 6. | Ellentételezés | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Összesen | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95.67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3.66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0.66 % |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2009-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Címzett bevétel

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzata-iból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Fenntartható növekedés

59 879

57 779

133

603

58 514

97,72 %

801

19

820

1,37 %

544

0

1

545

0,91 %

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

63 038

55 405

1 363

2 539

59 307

94,08 %

3 571

0

3 571

5,67 %

160

0

0

160

0,25 %

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 722

1 520

2

44

1 565

90,90 %

51

83

133

7,74 %

23

0

0

23

1,36 %

4.

Az EU mint globális szereplő

7 973

7 255

102

155

7 513

94,23 %

165

271

435

5,46 %

25

0

0

25

0,32 %

5.

Igazgatás

7 795

7 096

119

212

7 427

95,27 %

183

8

191

2,45 %

175

0

3

177

2,28 %

6.

Ellentételezés

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Összesen

Összesen

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95.67 %

95.67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3.66 %

3.66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0.66 %

0.66 %

6.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Engedélye-zett kifizetési előirányza-tok | Kifizetések | 2009-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányza-taiból | Áthozott összegek-ből | Címzett bevételek-ből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határo-zattal átvitt összegek | Címzett bevétel | Össze-sen | % | Az adott év előirányza-taiból | Átho-zott összeg-ekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16=15/1 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 47 743 | 44 912 | 147 | 553 | 45 611 | 95,53 % | 148 | 33 | 1 250 | 1 431 | 3,00 % | 661 | 36 | 4 | 701 | 1,47 % |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 59 431 | 52 230 | 37 | 2 546 | 54 813 | 92,23 % | 45 | 784 | 3 532 | 4 361 | 7,34 % | 248 | 10 | 0 | 258 | 0,43 % |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 533 | 1 203 | 59 | 49 | 1 311 | 85,48 % | 9 | 13 | 69 | 91 | 5,96 % | 97 | 34 | 1 | 131 | 8,56 % |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 8 252 | 7 125 | 65 | 120 | 7 311 | 88,60 % | 55 | 325 | 147 | 527 | 6,39 % | 396 | 18 | 0 | 414 | 5,01 % |
| 5. | Igazgatás | 8 494 | 6 399 | 686 | 207 | 7 292 | 85,86 % | 694 | 12 | 217 | 922 | 10,86 % | 176 | 100 | 3 | 279 | 3,28 % |
| 6. | Ellentételezés | 207 | 207 | 0 | 0 | 207 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Összesen | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92.75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Engedélye-zett kifizetési előirányza-tok

Kifizetések

2009-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányza-taiból

Áthozott összegek-ből

Címzett bevételek-ből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határo-zattal átvitt összegek

Címzett bevétel

Össze-sen

%

Az adott év előirányza-taiból

Átho-zott összeg-ekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16=15/1

1.

Fenntartható növekedés

47 743

44 912

147

553

45 611

95,53 %

148

33

1 250

1 431

3,00 %

661

36

4

701

1,47 %

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

59 431

52 230

37

2 546

54 813

92,23 %

45

784

3 532

4 361

7,34 %

248

10

0

258

0,43 %

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 533

1 203

59

49

1 311

85,48 %

9

13

69

91

5,96 %

97

34

1

131

8,56 %

4.

Az EU mint globális szereplő

8 252

7 125

65

120

7 311

88,60 %

55

325

147

527

6,39 %

396

18

0

414

5,01 %

5.

Igazgatás

8 494

6 399

686

207

7 292

85,86 %

694

12

217

922

10,86 %

176

100

3

279

3,28 %

6.

Ellentételezés

207

207

0

0

207

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Összesen

Összesen

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92.75 %

92.75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

7.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | |
| A pénzügyi keret fejezetei | Előző évekről áthozott kötelezettségvállal-ások | Kötelezettség-vállalások visszavonása/Újra-értékelések/Meg-szüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállal-ások | Évközi kötelezettségvállal-ások | Kifizetések | Az át nem vihető kötelezettségvállal-ások visszavonása | Év végén fennálló kötelezettségvállal-ások | Év végén fennálló kötelezettségvállal-ások összesen |
| 1. | Fenntartható növekedés | 107 519 | – 614 | –41 378 | 65 526 | 58 514 | –4 233 | –6 | 54 275 | 119 802 |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 9 905 | – 274 | –5 650 | 3 982 | 59 307 | –49 163 | 0 | 10 144 | 14 125 |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 353 | –77 | – 477 | 800 | 1 565 | – 834 | 0 | 732 | 1 531 |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 19 250 | – 610 | –5 636 | 13 003 | 7 513 | –1 675 | –2 | 5 836 | 18 840 |
| 5. | Igazgatás | 713 | –99 | – 583 | 31 | 7 427 | –6 709 | –1 | 717 | 747 |
| 6. | Ellentételezés | 0 | 0 | 0 | 0 | 207 | – 207 | 0 | 0 | 0 |
| Összesen | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

millió EUR

millió EUR

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

A pénzügyi keret fejezetei

Előző évekről áthozott kötelezettségvállal-ások

Kötelezettség-vállalások visszavonása/Újra-értékelések/Meg-szüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállal-ások

Évközi kötelezettségvállal-ások

Kifizetések

Az át nem vihető kötelezettségvállal-ások visszavonása

Év végén fennálló kötelezettségvállal-ások

Év végén fennálló kötelezettségvállal-ások összesen

1.

Fenntartható növekedés

107 519

– 614

–41 378

65 526

58 514

–4 233

–6

54 275

119 802

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

9 905

– 274

–5 650

3 982

59 307

–49 163

0

10 144

14 125

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 353

–77

– 477

800

1 565

– 834

0

732

1 531

4.

Az EU mint globális szereplő

19 250

– 610

–5 636

13 003

7 513

–1 675

–2

5 836

18 840

5.

Igazgatás

713

–99

– 583

31

7 427

–6 709

–1

717

747

6.

Ellentételezés

0

0

0

0

207

– 207

0

0

0

Összesen

Összesen

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

8.   A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Összesen |
| 1. | Fenntartható növekedés | 666 | 527 | 1 045 | 2 113 | 5 461 | 25 078 | 30 637 | 54 275 | 119 802 |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 95 | 36 | 41 | 65 | 205 | 2 545 | 995 | 10 144 | 14 125 |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 10 | 12 | 23 | 61 | 92 | 167 | 435 | 732 | 1 531 |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 933 | 579 | 735 | 1 148 | 2 022 | 4 033 | 3 553 | 5 836 | 18 840 |
| 5. | Igazgatás | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 30 | 717 | 748 |
| Összesen | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Összesen

1.

Fenntartható növekedés

666

527

1 045

2 113

5 461

25 078

30 637

54 275

119 802

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

95

36

41

65

205

2 545

995

10 144

14 125

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

10

12

23

61

92

167

435

732

1 531

4.

Az EU mint globális szereplő

933

579

735

1 148

2 022

4 033

3 553

5 836

18 840

5.

Igazgatás

1

0

0

0

0

0

30

717

748

Összesen

Összesen

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

9.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Elfogadott előirányza-tok | Módosítások (átcsoportosítá-sok, költségve-tés-módosítás) | Áthozott előirányza-tok | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányza-tok | Módosítások (átcsoportosítások, költségve-tés-módosítás) | Áthozott előirányza-tok | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélye-zett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 396 | – 127 | 0 | 15 | 15 | 284 | 414 | –77 | 5 | 15 | 20 | 358 |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 599 | –3 | 0 | 63 | 63 | 659 | 533 | –22 | 19 | 72 | 91 | 603 |
| 03 | Versenypolitika | 78 | 14 | 0 | 3 | 3 | 96 | 79 | 14 | 7 | 3 | 11 | 104 |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 11 485 | – 452 | 15 | 13 | 28 | 11 062 | 11 137 | –1 753 | 19 | 12 | 31 | 9 415 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 53 703 | 369 | 1 409 | 6 089 | 7 498 | 61 570 | 52 459 | –75 | 61 | 6 062 | 6 123 | 58 508 |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 2 806 | 0 | 0 | 88 | 88 | 2 894 | 1 910 | 56 | 67 | 135 | 202 | 2 169 |
| 07 | Környezetvédelem | 403 | 0 | 0 | 23 | 23 | 426 | 298 | –13 | 16 | 18 | 34 | 319 |
| 08 | Kutatás | 4 045 | 3 | 0 | 599 | 599 | 4 647 | 4 112 | 104 | 43 | 887 | 930 | 5 146 |
| 09 | Információs társadalom és média | 1 494 | –1 | 0 | 142 | 142 | 1 635 | 1 549 | 63 | 14 | 263 | 277 | 1 890 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 361 | 0 | 0 | 347 | 347 | 708 | 372 | –10 | 34 | 275 | 309 | 672 |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 991 | 23 | 2 | 4 | 6 | 1 021 | 846 | 71 | 9 | 5 | 15 | 932 |
| 12 | Belső piac | 61 | 0 | 0 | 2 | 2 | 64 | 61 | 0 | 6 | 2 | 8 | 69 |
| 13 | Regionális politika | 35 987 | 1 204 | 134 | 10 | 144 | 37 335 | 30 655 | –2 780 | 13 | 3 | 16 | 27 891 |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 125 | 0 | 0 | 3 | 3 | 128 | 108 | 3 | 6 | 3 | 10 | 121 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 1 335 | 0 | 0 | 213 | 213 | 1 548 | 1 345 | –49 | 17 | 241 | 259 | 1 555 |
| 16 | Kommunikáció | 207 | 1 | 0 | 4 | 4 | 211 | 197 | 3 | 19 | 4 | 23 | 224 |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 554 | 130 | 0 | 20 | 20 | 703 | 501 | 50 | 26 | 27 | 53 | 604 |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 784 | 2 | 2 | 17 | 19 | 805 | 589 | – 146 | 90 | 16 | 106 | 550 |
| 19 | Külkapcsolatok | 3 974 | 100 | 2 | 75 | 76 | 4 151 | 3 338 | 161 | 45 | 60 | 105 | 3 604 |
| 20 | Kereskedelem | 78 | –1 | 0 | 2 | 2 | 80 | 77 | 0 | 5 | 2 | 8 | 85 |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal | 1 317 | 259 | 22 | 161 | 183 | 1 759 | 1 179 | 39 | 31 | 152 | 183 | 1 401 |
| 22 | Bővítés | 1 093 | 28 | 14 | 82 | 96 | 1 217 | 1 832 | – 255 | 11 | 54 | 65 | 1 642 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 770 | 180 | 0 | 8 | 8 | 958 | 773 | 116 | 6 | 8 | 14 | 904 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 74 | 70 | 1 | 6 | 0 | 6 | 76 |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 178 | 1 | 0 | 7 | 7 | 186 | 178 | 1 | 15 | 7 | 22 | 201 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 969 | –8 | 0 | 89 | 89 | 1 051 | 972 | –2 | 120 | 91 | 211 | 1 182 |
| 27 | Költségvetés | 275 | –5 | 0 | 5 | 5 | 275 | 275 | –5 | 9 | 5 | 14 | 284 |
| 28 | Ellenőrzés | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 10 | 0 | 1 | 0 | 1 | 12 |
| 29 | Statisztika | 127 | –1 | 0 | 9 | 9 | 135 | 107 | 3 | 7 | 13 | 20 | 130 |
| 30 | Nyugdíjak | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 | 1 087 | –6 | 0 | 0 | 0 | 1 081 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 368 | –2 | 0 | 68 | 68 | 435 | 368 | –2 | 28 | 68 | 96 | 462 |
| 40 | Tartalékok | 739 | – 288 | 0 | 0 | 0 | 452 | 239 | –68 | 0 | 0 | 0 | 171 |
| 90 | Egyéb intézmények | 2 674 | 0 | 119 | 162 | 281 | 2 955 | 2 674 | 0 | 434 | 190 | 624 | 3 298 |
| Összesen | 129 150 | 1 420 | 1 719 | 8 326 | 10 045 | 140 615 | 120 347 | –4 575 | 1 193 | 8 696 | 9 889 | 125 660 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Elfogadott előirányza-tok

Módosítások (átcsoportosítá-sok, költségve-tés-módosítás)

Áthozott előirányza-tok

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányza-tok

Módosítások (átcsoportosítások, költségve-tés-módosítás)

Áthozott előirányza-tok

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélye-zett összesen

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Gazdasági és pénzügyek

396

– 127

0

15

15

284

414

–77

5

15

20

358

02

Vállalkozáspolitika

599

–3

0

63

63

659

533

–22

19

72

91

603

03

Versenypolitika

78

14

0

3

3

96

79

14

7

3

11

104

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

11 485

– 452

15

13

28

11 062

11 137

–1 753

19

12

31

9 415

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

53 703

369

1 409

6 089

7 498

61 570

52 459

–75

61

6 062

6 123

58 508

06

Energiaügy és közlekedés

2 806

0

0

88

88

2 894

1 910

56

67

135

202

2 169

07

Környezetvédelem

403

0

0

23

23

426

298

–13

16

18

34

319

08

Kutatás

4 045

3

0

599

599

4 647

4 112

104

43

887

930

5 146

09

Információs társadalom és média

1 494

–1

0

142

142

1 635

1 549

63

14

263

277

1 890

10

Közvetlen kutatás

361

0

0

347

347

708

372

–10

34

275

309

672

11

Halászati és tengerészeti ügyek

991

23

2

4

6

1 021

846

71

9

5

15

932

12

Belső piac

61

0

0

2

2

64

61

0

6

2

8

69

13

Regionális politika

35 987

1 204

134

10

144

37 335

30 655

–2 780

13

3

16

27 891

14

Adóügyek és vámunió

125

0

0

3

3

128

108

3

6

3

10

121

15

Oktatás és kultúra

1 335

0

0

213

213

1 548

1 345

–49

17

241

259

1 555

16

Kommunikáció

207

1

0

4

4

211

197

3

19

4

23

224

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

554

130

0

20

20

703

501

50

26

27

53

604

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

784

2

2

17

19

805

589

– 146

90

16

106

550

19

Külkapcsolatok

3 974

100

2

75

76

4 151

3 338

161

45

60

105

3 604

20

Kereskedelem

78

–1

0

2

2

80

77

0

5

2

8

85

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

1 317

259

22

161

183

1 759

1 179

39

31

152

183

1 401

22

Bővítés

1 093

28

14

82

96

1 217

1 832

– 255

11

54

65

1 642

23

Humanitárius segítségnyújtás

770

180

0

8

8

958

773

116

6

8

14

904

24

A csalás elleni küzdelem

75

0

0

0

0

74

70

1

6

0

6

76

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

178

1

0

7

7

186

178

1

15

7

22

201

26

A Bizottság igazgatása

969

–8

0

89

89

1 051

972

–2

120

91

211

1 182

27

Költségvetés

275

–5

0

5

5

275

275

–5

9

5

14

284

28

Ellenőrzés

10

0

0

0

0

11

10

0

1

0

1

12

29

Statisztika

127

–1

0

9

9

135

107

3

7

13

20

130

30

Nyugdíjak

1 087

–6

0

0

0

1 081

1 087

–6

0

0

0

1 081

31

Nyelvi szolgálatok

368

–2

0

68

68

435

368

–2

28

68

96

462

40

Tartalékok

739

– 288

0

0

0

452

239

–68

0

0

0

171

90

Egyéb intézmények

2 674

0

119

162

281

2 955

2 674

0

434

190

624

3 298

Összesen

Összesen

129 150

129 150

1 420

1 420

1 719

1 719

8 326

8 326

10 045

10 045

140 615

140 615

120 347

120 347

–4 575

–4 575

1 193

1 193

8 696

8 696

9 889

9 889

125 660

125 660

10.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kötelezettség-vállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2009-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzata-iból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % | Címzett bevétel | Határozattal átvitt összegek | Össze-sen | % | Az adott év előirányzata-iból | Áthozott össze-gekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 284 | 265 | 0 | 14 | 279 | 98,05 % | 1 | 0 | 1 | 0,46 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,49 % |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 659 | 588 | 0 | 32 | 620 | 94,08 % | 31 | 0 | 31 | 4,72 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,20 % |
| 03 | Versenypolitika | 96 | 92 | 0 | 2 | 94 | 97,78 % | 2 | 0 | 2 | 1,60 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,62 % |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 11 062 | 11 009 | 15 | 5 | 11 030 | 99,71 % | 7 | 2 | 9 | 0,08 % | 22 | 0 | 0 | 23 | 0,21 % |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 61 570 | 53 962 | 1 409 | 2 534 | 57 905 | 94,05 % | 3 555 | 0 | 3 555 | 5,77 % | 109 | 0 | 0 | 109 | 0,18 % |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 2 894 | 2 796 | 0 | 34 | 2 830 | 97,79 % | 54 | 1 | 55 | 1,89 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 0,32 % |
| 07 | Környezetvédelem | 426 | 389 | 0 | 5 | 394 | 92,58 % | 17 | 0 | 17 | 4,10 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 3,32 % |
| 08 | Kutatás | 4 647 | 4 043 | 0 | 313 | 4 355 | 93,73 % | 287 | 0 | 287 | 6,17 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,10 % |
| 09 | Információs társadalom és média | 1 635 | 1 489 | 0 | 80 | 1 569 | 95,96 % | 62 | 0 | 62 | 3,82 % | 3 | 0 | 0 | 4 | 0,22 % |
| 10 | Közvetlen kutatás | 708 | 355 | 0 | 48 | 403 | 56,94 % | 299 | 0 | 299 | 42,18 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 0,88 % |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 1 021 | 971 | 2 | 1 | 975 | 95,46 % | 3 | 0 | 4 | 0,35 % | 43 | 0 | 0 | 43 | 4,19 % |
| 12 | Belső piac | 64 | 61 | 0 | 1 | 63 | 98,08 % | 1 | 0 | 1 | 1,51 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,41 % |
| 13 | Regionális politika | 37 335 | 37 148 | 134 | 9 | 37 291 | 99,88 % | 1 | 24 | 25 | 0,07 % | 19 | 0 | 0 | 19 | 0,05 % |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 128 | 118 | 0 | 2 | 119 | 93,07 % | 2 | 0 | 2 | 1,37 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 5,56 % |
| 15 | Oktatás és kultúra | 1 548 | 1 328 | 0 | 104 | 1 432 | 92,52 % | 109 | 0 | 109 | 7,04 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,44 % |
| 16 | Kommunikáció | 211 | 204 | 0 | 2 | 207 | 97,97 % | 1 | 0 | 1 | 0,61 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 1,42 % |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 703 | 678 | 0 | 12 | 690 | 98,15 % | 8 | 0 | 8 | 1,13 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,72 % |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 805 | 695 | 2 | 8 | 704 | 87,51 % | 9 | 75 | 84 | 10,47 % | 16 | 0 | 0 | 16 | 2,02 % |
| 19 | Külkapcsolatok | 4 151 | 4 043 | 2 | 45 | 4 090 | 98,54 % | 29 | 0 | 29 | 0,71 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 0,75 % |
| 20 | Kereskedelem | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 94,91 % | 1 | 0 | 1 | 1,37 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 3,72 % |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal | 1 759 | 1 308 | 22 | 73 | 1 403 | 79,75 % | 88 | 265 | 353 | 20,04 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,21 % |
| 22 | Bővítés | 1 217 | 1 114 | 14 | 37 | 1 164 | 95,66 % | 45 | 6 | 51 | 4,19 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 958 | 950 | 0 | 6 | 956 | 99,72 % | 2 | 0 | 2 | 0,22 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,07 % |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 74 | 72 | 0 | 0 | 73 | 97,41 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,55 % |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 186 | 176 | 0 | 4 | 180 | 97,12 % | 3 | 0 | 3 | 1,76 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,11 % |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 051 | 942 | 0 | 46 | 988 | 93,96 % | 42 | 0 | 42 | 4,04 % | 20 | 0 | 1 | 21 | 2,00 % |
| 27 | Költségvetés | 275 | 262 | 0 | 3 | 266 | 96,65 % | 1 | 0 | 1 | 0,50 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 2,86 % |
| 28 | Ellenőrzés | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95,39 % | 0 | 0 | 0 | 2,60 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,01 % |
| 29 | Statisztika | 135 | 119 | 0 | 6 | 125 | 92,47 % | 3 | 0 | 3 | 1,92 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 5,62 % |
| 30 | Nyugdíjak | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 435 | 364 | 0 | 45 | 408 | 93,92 % | 24 | 0 | 24 | 5,45 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,62 % |
| 40 | Tartalékok | 452 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 452 | 0 | 0 | 452 | 100,0 % |
| 90 | Egyéb intézmények | 2 955 | 2 584 | 119 | 81 | 2 784 | 94,24 % | 81 | 8 | 89 | 3,02 % | 81 | 0 | 0 | 81 | 2,74 % |
| Összesen | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kötelezettség-vállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2009-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzata-iból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

Címzett bevétel

Határozattal átvitt összegek

Össze-sen

%

Az adott év előirányzata-iból

Áthozott össze-gekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Gazdasági és pénzügyek

284

265

0

14

279

98,05 %

1

0

1

0,46 %

4

0

0

4

1,49 %

02

Vállalkozáspolitika

659

588

0

32

620

94,08 %

31

0

31

4,72 %

8

0

0

8

1,20 %

03

Versenypolitika

96

92

0

2

94

97,78 %

2

0

2

1,60 %

1

0

0

1

0,62 %

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

11 062

11 009

15

5

11 030

99,71 %

7

2

9

0,08 %

22

0

0

23

0,21 %

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

61 570

53 962

1 409

2 534

57 905

94,05 %

3 555

0

3 555

5,77 %

109

0

0

109

0,18 %

06

Energiaügy és közlekedés

2 894

2 796

0

34

2 830

97,79 %

54

1

55

1,89 %

9

0

0

9

0,32 %

07

Környezetvédelem

426

389

0

5

394

92,58 %

17

0

17

4,10 %

14

0

0

14

3,32 %

08

Kutatás

4 647

4 043

0

313

4 355

93,73 %

287

0

287

6,17 %

5

0

0

5

0,10 %

09

Információs társadalom és média

1 635

1 489

0

80

1 569

95,96 %

62

0

62

3,82 %

3

0

0

4

0,22 %

10

Közvetlen kutatás

708

355

0

48

403

56,94 %

299

0

299

42,18 %

6

0

0

6

0,88 %

11

Halászati és tengerészeti ügyek

1 021

971

2

1

975

95,46 %

3

0

4

0,35 %

43

0

0

43

4,19 %

12

Belső piac

64

61

0

1

63

98,08 %

1

0

1

1,51 %

0

0

0

0

0,41 %

13

Regionális politika

37 335

37 148

134

9

37 291

99,88 %

1

24

25

0,07 %

19

0

0

19

0,05 %

14

Adóügyek és vámunió

128

118

0

2

119

93,07 %

2

0

2

1,37 %

7

0

0

7

5,56 %

15

Oktatás és kultúra

1 548

1 328

0

104

1 432

92,52 %

109

0

109

7,04 %

6

0

1

7

0,44 %

16

Kommunikáció

211

204

0

2

207

97,97 %

1

0

1

0,61 %

3

0

0

3

1,42 %

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

703

678

0

12

690

98,15 %

8

0

8

1,13 %

5

0

0

5

0,72 %

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

805

695

2

8

704

87,51 %

9

75

84

10,47 %

16

0

0

16

2,02 %

19

Külkapcsolatok

4 151

4 043

2

45

4 090

98,54 %

29

0

29

0,71 %

31

0

0

31

0,75 %

20

Kereskedelem

80

75

0

1

76

94,91 %

1

0

1

1,37 %

3

0

0

3

3,72 %

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

1 759

1 308

22

73

1 403

79,75 %

88

265

353

20,04 %

4

0

0

4

0,21 %

22

Bővítés

1 217

1 114

14

37

1 164

95,66 %

45

6

51

4,19 %

2

0

0

2

0,16 %

23

Humanitárius segítségnyújtás

958

950

0

6

956

99,72 %

2

0

2

0,22 %

1

0

0

1

0,07 %

24

A csalás elleni küzdelem

74

72

0

0

73

97,41 %

0

0

0

0,04 %

2

0

0

2

2,55 %

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

186

176

0

4

180

97,12 %

3

0

3

1,76 %

2

0

0

2

1,11 %

26

A Bizottság igazgatása

1 051

942

0

46

988

93,96 %

42

0

42

4,04 %

20

0

1

21

2,00 %

27

Költségvetés

275

262

0

3

266

96,65 %

1

0

1

0,50 %

8

0

0

8

2,86 %

28

Ellenőrzés

11

10

0

0

10

95,39 %

0

0

0

2,60 %

0

0

0

0

2,01 %

29

Statisztika

135

119

0

6

125

92,47 %

3

0

3

1,92 %

7

0

0

8

5,62 %

30

Nyugdíjak

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Nyelvi szolgálatok

435

364

0

45

408

93,92 %

24

0

24

5,45 %

3

0

0

3

0,62 %

40

Tartalékok

452

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

452

0

0

452

100,0 %

90

Egyéb intézmények

2 955

2 584

119

81

2 784

94,24 %

81

8

89

3,02 %

81

0

0

81

2,74 %

Összesen

Összesen

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

11.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kifize-tési előirányzatok | Kifizetések | 2009-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+
  13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 358 | 268 | 5 | 13 | 286 | 79,85 % | 6 | 10 | 2 | 18 | 4,89 % | 54 | 0 | 0 | 55 | 15,26 % |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 603 | 438 | 13 | 27 | 477 | 79,14 % | 20 | 0 | 45 | 64 | 10,69 % | 54 | 6 | 1 | 61 | 10,17 % |
| 03 | Versenypolitika | 104 | 80 | 7 | 1 | 87 | 84,45 % | 9 | 4 | 2 | 14 | 13,92 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,63 % |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 9 415 | 9 074 | 13 | 4 | 9 092 | 96,57 % | 18 | 0 | 7 | 26 | 0,27 % | 291 | 6 | 0 | 297 | 3,16 % |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 58 508 | 51 215 | 55 | 2 533 | 53 803 | 91,96 % | 25 | 946 | 3 529 | 4 500 | 7,69 % | 199 | 6 | 0 | 205 | 0,35 % |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 2 169 | 1 695 | 60 | 29 | 1 785 | 82,29 % | 22 | 1 | 103 | 127 | 5,84 % | 247 | 8 | 2 | 257 | 11,87 % |
| 07 | Környezetvédelem | 319 | 238 | 15 | 11 | 264 | 82,67 % | 17 | 3 | 6 | 26 | 8,08 % | 28 | 2 | 0 | 30 | 9,25 % |
| 08 | Kutatás | 5 146 | 4 161 | 29 | 248 | 4 439 | 86,24 % | 47 | 0 | 639 | 686 | 13,33 % | 8 | 14 | 0 | 22 | 0,42 % |
| 09 | Információs társadalom és média | 1 890 | 1 589 | 12 | 108 | 1 708 | 90,41 % | 16 | 0 | 155 | 171 | 9,03 % | 8 | 3 | 0 | 11 | 0,56 % |
| 10 | Közvetlen kutatás | 672 | 316 | 31 | 43 | 389 | 57,98 % | 36 | 1 | 232 | 269 | 40,06 % | 10 | 3 | 0 | 13 | 1,97 % |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 932 | 874 | 4 | 1 | 879 | 94,35 % | 3 | 1 | 4 | 8 | 0,89 % | 39 | 6 | 0 | 44 | 4,76 % |
| 12 | Belső piac | 69 | 53 | 5 | 1 | 58 | 84,35 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 11,66 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,99 % |
| 13 | Regionális politika | 27 891 | 27 664 | 9 | 1 | 27 674 | 99,22 % | 14 | 180 | 2 | 195 | 0,70 % | 18 | 4 | 0 | 22 | 0,08 % |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 121 | 98 | 5 | 2 | 105 | 87,01 % | 7 | 2 | 2 | 10 | 8,49 % | 5 | 1 | 0 | 5 | 4,50 % |
| 15 | Oktatás és kultúra | 1 555 | 1 253 | 15 | 110 | 1 378 | 88,62 % | 16 | 0 | 131 | 147 | 9,47 % | 26 | 3 | 1 | 30 | 1,91 % |
| 16 | Kommunikáció | 224 | 169 | 15 | 2 | 186 | 83,23 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 8,25 % | 14 | 5 | 0 | 19 | 8,51 % |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 604 | 472 | 24 | 19 | 515 | 85,32 % | 30 | 0 | 8 | 38 | 6,32 % | 48 | 2 | 0 | 50 | 8,36 % |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 550 | 377 | 57 | 11 | 445 | 80,88 % | 8 | 6 | 6 | 20 | 3,62 % | 52 | 33 | 0 | 85 | 15,50 % |
| 19 | Külkapcsolatok | 3 604 | 3 378 | 33 | 38 | 3 449 | 95,71 % | 48 | 2 | 22 | 72 | 1,99 % | 70 | 13 | 0 | 83 | 2,30 % |
| 20 | Kereskedelem | 85 | 69 | 5 | 1 | 75 | 88,35 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 8,42 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,23 % |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal | 1 401 | 1 141 | 22 | 66 | 1 229 | 87,74 % | 32 | 0 | 86 | 119 | 8,46 % | 44 | 9 | 0 | 53 | 3,80 % |
| 22 | Bővítés | 1 642 | 1 534 | 8 | 13 | 1 555 | 94,65 % | 17 | 0 | 40 | 58 | 3,50 % | 27 | 4 | 0 | 30 | 1,85 % |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 904 | 883 | 5 | 7 | 895 | 99,06 % | 6 | 0 | 1 | 7 | 0,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 76 | 59 | 4 | 0 | 63 | 82,42 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 7,73 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 9,85 % |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 201 | 159 | 14 | 3 | 177 | 88,05 % | 17 | 0 | 4 | 21 | 10,44 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 1,51 % |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 182 | 830 | 105 | 36 | 971 | 82,17 % | 113 | 4 | 54 | 171 | 14,48 % | 24 | 15 | 1 | 40 | 3,35 % |
| 27 | Költségvetés | 284 | 253 | 8 | 2 | 263 | 92,84 % | 9 | 0 | 2 | 12 | 4,11 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 3,05 % |
| 28 | Ellenőrzés | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 89,25 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,97 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,77 % |
| 29 | Statisztika | 130 | 99 | 6 | 4 | 110 | 84,07 % | 7 | 0 | 8 | 15 | 11,16 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,77 % |
| 30 | Nyugdíjak | 1 081 | 1 049 | 0 | 0 | 1 049 | 97,13 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 31 | 0 | 0 | 31 | 2,87 % |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 462 | 343 | 26 | 41 | 410 | 88,75 % | 20 | 0 | 27 | 47 | 10,25 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 1,01 % |
| 40 | Tartalékok | 171 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 171 | 0 | 0 | 171 | 100,00 % |
| 90 | Egyéb intézmények | 3 298 | 2 231 | 387 | 98 | 2 717 | 82,38 % | 353 | 8 | 92 | 453 | 13,74 % | 81 | 47 | 0 | 128 | 3,88 % |
| Összesen | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kifize-tési előirányzatok

Kifizetések

2009-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+

13+14

16=15/1

01

Gazdasági és pénzügyek

358

268

5

13

286

79,85 %

6

10

2

18

4,89 %

54

0

0

55

15,26 %

02

Vállalkozáspolitika

603

438

13

27

477

79,14 %

20

0

45

64

10,69 %

54

6

1

61

10,17 %

03

Versenypolitika

104

80

7

1

87

84,45 %

9

4

2

14

13,92 %

1

1

0

2

1,63 %

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

9 415

9 074

13

4

9 092

96,57 %

18

0

7

26

0,27 %

291

6

0

297

3,16 %

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

58 508

51 215

55

2 533

53 803

91,96 %

25

946

3 529

4 500

7,69 %

199

6

0

205

0,35 %

06

Energiaügy és közlekedés

2 169

1 695

60

29

1 785

82,29 %

22

1

103

127

5,84 %

247

8

2

257

11,87 %

07

Környezetvédelem

319

238

15

11

264

82,67 %

17

3

6

26

8,08 %

28

2

0

30

9,25 %

08

Kutatás

5 146

4 161

29

248

4 439

86,24 %

47

0

639

686

13,33 %

8

14

0

22

0,42 %

09

Információs társadalom és média

1 890

1 589

12

108

1 708

90,41 %

16

0

155

171

9,03 %

8

3

0

11

0,56 %

10

Közvetlen kutatás

672

316

31

43

389

57,98 %

36

1

232

269

40,06 %

10

3

0

13

1,97 %

11

Halászati és tengerészeti ügyek

932

874

4

1

879

94,35 %

3

1

4

8

0,89 %

39

6

0

44

4,76 %

12

Belső piac

69

53

5

1

58

84,35 %

7

0

1

8

11,66 %

2

1

0

3

3,99 %

13

Regionális politika

27 891

27 664

9

1

27 674

99,22 %

14

180

2

195

0,70 %

18

4

0

22

0,08 %

14

Adóügyek és vámunió

121

98

5

2

105

87,01 %

7

2

2

10

8,49 %

5

1

0

5

4,50 %

15

Oktatás és kultúra

1 555

1 253

15

110

1 378

88,62 %

16

0

131

147

9,47 %

26

3

1

30

1,91 %

16

Kommunikáció

224

169

15

2

186

83,23 %

17

0

1

18

8,25 %

14

5

0

19

8,51 %

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

604

472

24

19

515

85,32 %

30

0

8

38

6,32 %

48

2

0

50

8,36 %

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

550

377

57

11

445

80,88 %

8

6

6

20

3,62 %

52

33

0

85

15,50 %

19

Külkapcsolatok

3 604

3 378

33

38

3 449

95,71 %

48

2

22

72

1,99 %

70

13

0

83

2,30 %

20

Kereskedelem

85

69

5

1

75

88,35 %

6

0

1

7

8,42 %

2

1

0

3

3,23 %

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

1 401

1 141

22

66

1 229

87,74 %

32

0

86

119

8,46 %

44

9

0

53

3,80 %

22

Bővítés

1 642

1 534

8

13

1 555

94,65 %

17

0

40

58

3,50 %

27

4

0

30

1,85 %

23

Humanitárius segítségnyújtás

904

883

5

7

895

99,06 %

6

0

1

7

0,75 %

1

1

0

2

0,19 %

24

A csalás elleni küzdelem

76

59

4

0

63

82,42 %

6

0

0

6

7,73 %

6

2

0

8

9,85 %

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

201

159

14

3

177

88,05 %

17

0

4

21

10,44 %

2

1

0

3

1,51 %

26

A Bizottság igazgatása

1 182

830

105

36

971

82,17 %

113

4

54

171

14,48 %

24

15

1

40

3,35 %

27

Költségvetés

284

253

8

2

263

92,84 %

9

0

2

12

4,11 %

8

1

0

9

3,05 %

28

Ellenőrzés

12

9

1

0

10

89,25 %

1

0

0

1

7,97 %

0

0

0

0

2,77 %

29

Statisztika

130

99

6

4

110

84,07 %

7

0

8

15

11,16 %

5

1

0

6

4,77 %

30

Nyugdíjak

1 081

1 049

0

0

1 049

97,13 %

0

0

0

0

0,00 %

31

0

0

31

2,87 %

31

Nyelvi szolgálatok

462

343

26

41

410

88,75 %

20

0

27

47

10,25 %

3

2

0

5

1,01 %

40

Tartalékok

171

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

171

0

0

171

100,00 %

90

Egyéb intézmények

3 298

2 231

387

98

2 717

82,38 %

353

8

92

453

13,74 %

81

47

0

128

3,88 %

Összesen

Összesen

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

12.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen |
| Előző évekről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Az át nem vihető kötelezettségvállalások visszavonása | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 344 | –8 | –63 | 272 | 279 | – 223 | 0 | 56 | 329 |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 537 | –27 | – 214 | 297 | 620 | – 264 | 0 | 357 | 653 |
| 03 | Versenypolitika | 8 | –1 | –7 | 0 | 94 | –81 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 22 299 | – 154 | –8 861 | 13 285 | 11 030 | – 231 | 0 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 8 491 | – 185 | –4 962 | 3 344 | 57 905 | –48 841 | 0 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 3 303 | –48 | –1 098 | 2 157 | 2 830 | – 686 | 0 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Környezetvédelem | 580 | –28 | – 149 | 404 | 394 | – 115 | 0 | 279 | 683 |
| 08 | Kutatás | 8 443 | – 107 | –3 553 | 4 783 | 4 355 | – 885 | –2 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Információs társadalom és média | 2 440 | –45 | –1 081 | 1 314 | 1 569 | – 627 | 0 | 941 | 2 255 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 140 | –8 | –89 | 43 | 403 | – 301 | 0 | 102 | 146 |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 1 324 | –73 | – 531 | 721 | 975 | – 348 | 0 | 626 | 1 347 |
| 12 | Belső piac | 15 | –3 | –10 | 3 | 63 | –49 | 0 | 14 | 17 |
| 13 | Regionális politika | 72 250 | – 192 | –26 817 | 45 242 | 37 291 | – 857 | –2 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 80 | –4 | –41 | 34 | 119 | –64 | 0 | 55 | 90 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 571 | –60 | – 252 | 259 | 1 432 | –1 126 | 0 | 306 | 565 |
| 16 | Kommunikáció | 79 | –11 | –57 | 11 | 207 | – 130 | 0 | 77 | 88 |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 444 | –4 | – 245 | 194 | 690 | – 270 | 0 | 421 | 614 |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 629 | –24 | – 216 | 389 | 704 | – 229 | 0 | 476 | 865 |
| 19 | Külkapcsolatok | 8 358 | – 213 | –2 491 | 5 653 | 4 090 | – 958 | –1 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Kereskedelem | 22 | –2 | –14 | 6 | 76 | –61 | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal | 2 718 | –75 | – 762 | 1 882 | 1 403 | – 467 | 0 | 936 | 2 818 |
| 22 | Bővítés | 4 604 | – 308 | –1 462 | 2 834 | 1 164 | –92 | –2 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 383 | –21 | – 248 | 113 | 956 | – 647 | 0 | 309 | 422 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 24 | –5 | –11 | 8 | 73 | –51 | 0 | 21 | 29 |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 19 | –1 | –17 | 1 | 180 | – 160 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 172 | –16 | – 134 | 22 | 988 | – 837 | –1 | 150 | 172 |
| 27 | Költségvetés | 9 | –1 | –8 | 0 | 266 | – 255 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Ellenőrzés | 1 | 0 | –1 | 0 | 10 | –10 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statisztika | 81 | –4 | –34 | 43 | 125 | –75 | 0 | 50 | 92 |
| 30 | Nyugdíjak | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 049 | –1 049 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 27 | –2 | –26 | 0 | 408 | – 385 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Egyéb intézmények | 343 | –45 | – 270 | 28 | 2 784 | –2 446 | 0 | 338 | 366 |
| Összesen | 138 740 | –1 674 | –53 724 | 83 342 | 134 533 | –62 820 | –9 | 71 704 | 155 045 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

Előző évekről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Az át nem vihető kötelezettségvállalások visszavonása

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

01

Gazdasági és pénzügyek

344

–8

–63

272

279

– 223

0

56

329

02

Vállalkozáspolitika

537

–27

– 214

297

620

– 264

0

357

653

03

Versenypolitika

8

–1

–7

0

94

–81

0

13

13

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

22 299

– 154

–8 861

13 285

11 030

– 231

0

10 798

24 082

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

8 491

– 185

–4 962

3 344

57 905

–48 841

0

9 064

12 408

06

Energiaügy és közlekedés

3 303

–48

–1 098

2 157

2 830

– 686

0

2 144

4 301

07

Környezetvédelem

580

–28

– 149

404

394

– 115

0

279

683

08

Kutatás

8 443

– 107

–3 553

4 783

4 355

– 885

–2

3 468

8 251

09

Információs társadalom és média

2 440

–45

–1 081

1 314

1 569

– 627

0

941

2 255

10

Közvetlen kutatás

140

–8

–89

43

403

– 301

0

102

146

11

Halászati és tengerészeti ügyek

1 324

–73

– 531

721

975

– 348

0

626

1 347

12

Belső piac

15

–3

–10

3

63

–49

0

14

17

13

Regionális politika

72 250

– 192

–26 817

45 242

37 291

– 857

–2

36 432

81 673

14

Adóügyek és vámunió

80

–4

–41

34

119

–64

0

55

90

15

Oktatás és kultúra

571

–60

– 252

259

1 432

–1 126

0

306

565

16

Kommunikáció

79

–11

–57

11

207

– 130

0

77

88

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

444

–4

– 245

194

690

– 270

0

421

614

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

629

–24

– 216

389

704

– 229

0

476

865

19

Külkapcsolatok

8 358

– 213

–2 491

5 653

4 090

– 958

–1

3 132

8 785

20

Kereskedelem

22

–2

–14

6

76

–61

0

15

21

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

2 718

–75

– 762

1 882

1 403

– 467

0

936

2 818

22

Bővítés

4 604

– 308

–1 462

2 834

1 164

–92

–2

1 071

3 905

23

Humanitárius segítségnyújtás

383

–21

– 248

113

956

– 647

0

309

422

24

A csalás elleni küzdelem

24

–5

–11

8

73

–51

0

21

29

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

19

–1

–17

1

180

– 160

0

20

21

26

A Bizottság igazgatása

172

–16

– 134

22

988

– 837

–1

150

172

27

Költségvetés

9

–1

–8

0

266

– 255

0

10

10

28

Ellenőrzés

1

0

–1

0

10

–10

0

1

1

29

Statisztika

81

–4

–34

43

125

–75

0

50

92

30

Nyugdíjak

0

0

0

0

1 049

–1 049

0

0

0

31

Nyelvi szolgálatok

27

–2

–26

0

408

– 385

0

24

24

90

Egyéb intézmények

343

–45

– 270

28

2 784

–2 446

0

338

366

Összesen

Összesen

138 740

138 740

–1 674

–1 674

–53 724

–53 724

83 342

83 342

134 533

134 533

–62 820

–62 820

–9

–9

71 704

71 704

155 045

155 045

13.   A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI MEGOSZLÁSA SZAKPOLITIKAI TERÜLETENKÉNT

| millió EUR |
| --- |
| | Szakpolitikai terület | <2002 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Összesen |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 1 | 0 | 0 | 23 | 41 | 122 | 85 | 56 | 329 |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 10 | 6 | 15 | 13 | 36 | 68 | 148 | 357 | 653 |
| 03 | Versenypolitika | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 13 |
| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek | 176 | 55 | 89 | 71 | 651 | 5 510 | 6 732 | 10 798 | 24 082 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 51 | 1 | 0 | 30 | 260 | 2 343 | 658 | 9 064 | 12 408 |
| 06 | Energiaügy és közlekedés | 87 | 47 | 58 | 159 | 346 | 503 | 958 | 2 144 | 4 301 |
| 07 | Környezetvédelem | 3 | 4 | 18 | 41 | 62 | 92 | 183 | 279 | 683 |
| 08 | Kutatás | 70 | 80 | 337 | 433 | 875 | 1 479 | 1 510 | 3 468 | 8 251 |
| 09 | Információs társadalom és média | 2 | 3 | 29 | 60 | 230 | 365 | 625 | 941 | 2 255 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 12 | 22 | 102 | 146 |
| 11 | Halászati és tengerészeti ügyek | 42 | 34 | 28 | 25 | 84 | 413 | 95 | 626 | 1 347 |
| 12 | Belső piac | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 14 | 17 |
| 13 | Regionális politika | 429 | 445 | 841 | 1 663 | 3 609 | 17 561 | 20 693 | 36 432 | 81 673 |
| 14 | Adóügyek és vámunió | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 10 | 21 | 55 | 90 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 14 | 4 | 11 | 14 | 41 | 67 | 108 | 306 | 565 |
| 16 | Kommunikáció | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 77 | 88 |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 1 | 3 | 9 | 18 | 8 | 53 | 102 | 421 | 614 |
| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség | 1 | 5 | 6 | 15 | 50 | 59 | 253 | 476 | 865 |
| 19 | Külkapcsolatok | 463 | 319 | 224 | 508 | 730 | 1 457 | 1 952 | 3 132 | 8 785 |
| 20 | Kereskedelem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 15 | 21 |
| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal | 127 | 78 | 87 | 156 | 337 | 496 | 602 | 936 | 2 818 |
| 22 | Bővítés | 226 | 68 | 88 | 155 | 401 | 1 182 | 715 | 1 071 | 3 905 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 13 | 95 | 309 | 422 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 21 | 29 |
| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 21 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 19 | 150 | 172 |
| 27 | Költségvetés | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 10 |
| 28 | Ellenőrzés | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statisztika | 0 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | 23 | 50 | 92 |
| 30 | Nyugdíjak | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 | 24 |
| 90 | Egyéb intézmények | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 338 | 366 |
| Összesen | 1 705 | 1 155 | 1 843 | 3 386 | 7 780 | 31 823 | 35 650 | 71 704 | 155 045 |

millió EUR

Szakpolitikai terület

<2002

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Összesen

01

Gazdasági és pénzügyek

1

0

0

23

41

122

85

56

329

02

Vállalkozáspolitika

10

6

15

13

36

68

148

357

653

03

Versenypolitika

0

0

0

0

0

0

0

13

13

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

176

55

89

71

651

5 510

6 732

10 798

24 082

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

51

1

0

30

260

2 343

658

9 064

12 408

06

Energiaügy és közlekedés

87

47

58

159

346

503

958

2 144

4 301

07

Környezetvédelem

3

4

18

41

62

92

183

279

683

08

Kutatás

70

80

337

433

875

1 479

1 510

3 468

8 251

09

Információs társadalom és média

2

3

29

60

230

365

625

941

2 255

10

Közvetlen kutatás

1

1

2

0

6

12

22

102

146

11

Halászati és tengerészeti ügyek

42

34

28

25

84

413

95

626

1 347

12

Belső piac

0

0

0

0

0

0

3

14

17

13

Regionális politika

429

445

841

1 663

3 609

17 561

20 693

36 432

81 673

14

Adóügyek és vámunió

0

0

1

0

2

10

21

55

90

15

Oktatás és kultúra

14

4

11

14

41

67

108

306

565

16

Kommunikáció

0

0

0

0

0

2

9

77

88

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

1

3

9

18

8

53

102

421

614

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1

5

6

15

50

59

253

476

865

19

Külkapcsolatok

463

319

224

508

730

1 457

1 952

3 132

8 785

20

Kereskedelem

0

0

0

0

0

1

5

15

21

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

127

78

87

156

337

496

602

936

2 818

22

Bővítés

226

68

88

155

401

1 182

715

1 071

3 905

23

Humanitárius segítségnyújtás

2

0

0

0

4

13

95

309

422

24

A csalás elleni küzdelem

0

0

0

0

0

1

7

21

29

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

0

0

0

0

0

0

0

20

21

26

A Bizottság igazgatása

0

0

0

0

1

2

19

150

172

27

Költségvetés

0

0

0

0

0

0

0

10

10

28

Ellenőrzés

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statisztika

0

1

0

2

6

11

23

50

92

30

Nyugdíjak

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Nyelvi szolgálatok

0

0

0

0

0

0

0

24

24

90

Egyéb intézmények

0

0

0

0

0

0

28

338

366

Összesen

Összesen

1 705

1 705

1 155

1 155

1 843

1 843

3 386

3 386

7 780

7 780

31 823

31 823

35 650

35 650

71 704

71 704

155 045

155 045

14.   ÁTTEKINTŐ A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL – INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévő-ségek |
| Eredeti összeg | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságok-ból | Összesen |
| Európai Parlament | 103 | 103 | 164 | 74 | 237 | 146 | 5 | 151 | 147,14 % | 86 |
| Tanács | 50 | 50 | 103 | 5 | 108 | 92 | 4 | 96 | 190,63 % | 12 |
| Bizottság | 120 123 | 115 547 | 122 869 | 10 125 | 132 993 | 118 122 | 3 114 | 121 236 | 104,92 % | 11 758 |
| Bíróság | 37 | 37 | 39 | 0 | 39 | 39 | 0 | 39 | 106,81 % | 0 |
| Számvevőszék | 18 | 18 | 18 | 1 | 18 | 17 | 0 | 18 | 99,93 % | 1 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 10 | 10 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 149,16 % | 0 |
| Régiók Bizottsága | 5 | 5 | 29 | 0 | 29 | 29 | 0 | 29 | 528,98 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 94,96 % | 0 |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 76,94 % | 0 |
| Összesen | 120 347 | 115 771 | 123 236 | 10 205 | 133 441 | 118 461 | 3 124 | 121 584 | 105,02 % | 11 856 |

millió EUR

Intézmény

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévő-ségek

Eredeti összeg

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságok-ból

Összesen

Európai Parlament

103

103

164

74

237

146

5

151

147,14 %

86

Tanács

50

50

103

5

108

92

4

96

190,63 %

12

Bizottság

120 123

115 547

122 869

10 125

132 993

118 122

3 114

121 236

104,92 %

11 758

Bíróság

37

37

39

0

39

39

0

39

106,81 %

0

Számvevőszék

18

18

18

1

18

17

0

18

99,93 %

1

Gazdasági és Szociális Bizottság

10

10

14

0

14

14

0

14

149,16 %

0

Régiók Bizottsága

5

5

29

0

29

29

0

29

528,98 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

94,96 %

0

Európai adatvédelmi biztos

1

1

0

0

0

0

0

0

76,94 %

0

Összesen

Összesen

120 347

120 347

115 771

115 771

123 236

123 236

10 205

10 205

133 441

133 441

118 461

118 461

3 124

3 124

121 584

121 584

105,02 %

105,02 %

11 856

11 856

15.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYEK SZERINTI BONTÁSBAN

Kötelezettségvállalási előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2009-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Címzett bevételekből | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Átvitt előirányzatok | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Európai Parlament | 1 556 | 1 402 | 44 | 26 | 1 472 | 94,60 % | 34 | 8 | 42 | 2,69 % | 42 | 0 | 0 | 42 | 2,71 % |
| Tanács | 743 | 580 | 75 | 39 | 694 | 93,34 % | 35 | 0 | 35 | 4,65 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 2,01 % |
| Bizottság | 137 660 | 126 677 | 1 600 | 3 471 | 131 748 | 95,71 % | 4 689 | 373 | 5 062 | 3,68 % | 846 | 0 | 3 | 850 | 0,62 % |
| Bíróság | 297 | 290 | 0 | 1 | 291 | 98,20 % | 2 | 0 | 2 | 0,56 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,24 % |
| Számvevőszék | 133 | 121 | 0 | 0 | 121 | 90,66 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 9,10 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 118 | 110 | 0 | 4 | 113 | 95,64 % | 0 | 0 | 0 | 0,23 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 4,13 % |
| Régiók Bizottsága | 93 | 70 | 0 | 11 | 81 | 86,87 % | 11 | 0 | 11 | 11,54 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,59 % |
| Ombudsman | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,51 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,49 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 5 | 5 | 0 | 0 | 5 | 86,14 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 13,86 % |
| Összesen | 140 615 | 129 261 | 1 719 | 3 552 | 134 533 | 95,67 % | 4 770 | 381 | 5 151 | 3,66 % | 927 | 0 | 3 | 931 | 0,66 % |

millió EUR

Intézmény

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2009-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Címzett bevételekből

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Átvitt előirányzatok

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Európai Parlament

1 556

1 402

44

26

1 472

94,60 %

34

8

42

2,69 %

42

0

0

42

2,71 %

Tanács

743

580

75

39

694

93,34 %

35

0

35

4,65 %

15

0

0

15

2,01 %

Bizottság

137 660

126 677

1 600

3 471

131 748

95,71 %

4 689

373

5 062

3,68 %

846

0

3

850

0,62 %

Bíróság

297

290

0

1

291

98,20 %

2

0

2

0,56 %

4

0

0

4

1,24 %

Számvevőszék

133

121

0

0

121

90,66 %

0

0

0

0,23 %

12

0

0

12

9,10 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

118

110

0

4

113

95,64 %

0

0

0

0,23 %

5

0

0

5

4,13 %

Régiók Bizottsága

93

70

0

11

81

86,87 %

11

0

11

11,54 %

1

0

0

1

1,59 %

Ombudsman

9

8

0

0

8

91,51 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

8,49 %

Európai adatvédelmi biztos

5

5

0

0

5

86,14 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

13,86 %

Összesen

Összesen

140 615

140 615

129 261

129 261

1 719

1 719

3 552

3 552

134 533

134 533

95,67 %

95,67 %

4 770

4 770

381

381

5 151

5 151

3,66 %

3,66 %

927

927

0

0

3

3

931

931

0,66 %

0,66 %

Kifizetési előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | 2009-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevételekből | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Európai Parlament | 1 807 | 1 206 | 237 | 46 | 1 489 | 82,37 % | 196 | 8 | 40 | 245 | 13,53 % | 42 | 32 | 0 | 74 | 4,10 % |
| Tanács | 798 | 463 | 120 | 35 | 618 | 77,41 % | 117 | 0 | 38 | 155 | 19,38 % | 15 | 11 | 0 | 26 | 3,22 % |
| Bizottság | 122 362 | 109 844 | 607 | 3 377 | 113 828 | 93,03 % | 598 | 1 159 | 5 122 | 6 880 | 5,62 % | 1 496 | 151 | 7 | 1 654 | 1,35 % |
| Bíróság | 310 | 276 | 12 | 1 | 288 | 93,19 % | 15 | 0 | 2 | 16 | 5,25 % | 4 | 1 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Számvevőszék | 142 | 108 | 8 | 0 | 116 | 81,94 % | 12 | 0 | 0 | 13 | 8,89 % | 12 | 1 | 0 | 13 | 9,16 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 126 | 104 | 5 | 4 | 114 | 90,74 % | 5 | 0 | 1 | 6 | 4,70 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 4,56 % |
| Régiók Bizottsága | 99 | 63 | 4 | 11 | 79 | 79,38 % | 7 | 0 | 11 | 18 | 17,72 % | 1 | 1 | 0 | 3 | 2,90 % |
| Ombudsman | 9 | 7 | 0 | 0 | 8 | 84,62 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,66 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,72 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 68,12 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 14,32 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,56 % |
| Összesen | 125 660 | 112 075 | 995 | 3 475 | 116 545 | 92,75 % | 951 | 1 168 | 5 214 | 7 333 | 5,84 % | 1 577 | 198 | 7 | 1 782 | 1,42 % |

millió EUR

Intézmény

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

2009-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevételekből

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Európai Parlament

1 807

1 206

237

46

1 489

82,37 %

196

8

40

245

13,53 %

42

32

0

74

4,10 %

Tanács

798

463

120

35

618

77,41 %

117

0

38

155

19,38 %

15

11

0

26

3,22 %

Bizottság

122 362

109 844

607

3 377

113 828

93,03 %

598

1 159

5 122

6 880

5,62 %

1 496

151

7

1 654

1,35 %

Bíróság

310

276

12

1

288

93,19 %

15

0

2

16

5,25 %

4

1

0

5

1,55 %

Számvevőszék

142

108

8

0

116

81,94 %

12

0

0

13

8,89 %

12

1

0

13

9,16 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

126

104

5

4

114

90,74 %

5

0

1

6

4,70 %

5

1

0

6

4,56 %

Régiók Bizottsága

99

63

4

11

79

79,38 %

7

0

11

18

17,72 %

1

1

0

3

2,90 %

Ombudsman

9

7

0

0

8

84,62 %

1

0

0

1

6,66 %

1

0

0

1

8,72 %

Európai adatvédelmi biztos

6

4

1

0

4

68,12 %

1

0

0

1

14,32 %

1

0

0

1

17,56 %

Összesen

Összesen

125 660

125 660

112 075

112 075

995

995

3 475

3 475

116 545

116 545

92,75 %

92,75 %

951

951

1 168

1 168

5 214

5 214

7 333

7 333

5,84 %

5,84 %

1 577

1 577

198

198

7

7

1 782

1 782

1,42 %

1,42 %

16.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK BEVÉTELEI: KÖLTSÉGVETÉSI ELŐREJELZÉSEK, JOGOSULTSÁGOK ÉS KAPOTT ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Előrejelzett bevételi költségvetés | Megállapí-tott jogosult-ságok | Befolyt összegek | Kintlévőségek | A finanszírozott bizottsági szakpolitikai terület |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 102 | 110 | 101 | 9 | 06 |
| Frontex | 71 | 47 | 46 | 0 | 18 |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ. | 18 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Európai Rendőrakadémia | 10 | 5 | 5 | 0 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 66 | 63 | 63 | 0 | 02 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 41 | 37 | 37 | 0 | 17 |
| Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 37 | 37 | 36 | 1 | 07 |
| Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 66 | 66 | 66 | 0 | 17 |
| Európai GNSS Felügyelő Hatóság | 125 | 114 | 114 | 0 | 06 |
| A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 192 | 150 | 150 | 0 | 08 |
| Eurojust | 25 | 25 | 25 | 0 | 18 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 50 | 38 | 38 | 0 | 06 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 318 | 217 | 217 | 0 | 12 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 183 | 198 | 188 | 10 | 02 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 15 | 15 | 15 | 0 | 18 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 18 | 17 | 17 | 0 | 06 |
| Európai Újjáépítési Ügynökség | 236 | 135 | 135 | 0 | 22 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Az EU Szerveinek Fordítási Központja | 60 | 54 | 47 | 7 | 31 |
| Európai Képzési Alapítvány | 19 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 10 | 11 | 11 | 0 | 17 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 21 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 38 | 38 | 38 | 0 | 15 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökség | 11 | 11 | 11 | 0 | 06 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 4 | 4 | 4 | 0 | 17 |
| A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala | 5 | 5 | 5 | 0 | 06 |
| Összesen | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 | |

millió EUR

Ügynökség

Előrejelzett bevételi költségvetés

Megállapí-tott jogosult-ságok

Befolyt összegek

Kintlévőségek

A finanszírozott bizottsági szakpolitikai terület

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

102

110

101

9

06

Frontex

71

47

46

0

18

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ.

18

18

18

0

15

Európai Rendőrakadémia

10

5

5

0

18

Európai Vegyianyag-ügynökség

66

63

63

0

02

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

41

37

37

0

17

Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

15

15

15

0

18

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

37

37

36

1

07

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

9

9

9

0

11

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

66

66

66

0

17

Európai GNSS Felügyelő Hatóság

125

114

114

0

06

A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

192

150

150

0

08

Eurojust

25

25

25

0

18

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

50

38

38

0

06

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

318

217

217

0

12

Európai Gyógyszerügynökség

183

198

188

10

02

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

8

0

09

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

15

15

15

0

18

Európai Vasúti Ügynökség

18

17

17

0

06

Európai Újjáépítési Ügynökség

236

135

135

0

22

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

15

14

14

0

04

Az EU Szerveinek Fordítási Központja

60

54

47

7

31

Európai Képzési Alapítvány

19

19

19

0

15

Közösségi Növényfajta-hivatal

10

11

11

0

17

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

21

20

20

0

04

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

38

38

38

0

15

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökség

11

11

11

0

06

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

4

4

4

0

17

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

5

5

5

0

06

Összesen

Összesen

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

| millió EUR |
| --- |
| Bevétel típusa | Előrejelzett bevételi költségvetés | Megállapított jogosultságok | Befolyt összegek | Kintlévőségek |
| Bizottság általi támogatás | 1 117 | 934 | 934 | 1 |
| Díjakból származó jövedelem | 373 | 421 | 405 | 16 |
| Egyéb bevételek | 301 | 147 | 135 | 12 |
| Összesen | 1 791 | 1 502 | 1 474 | 29 |

millió EUR

Bevétel típusa

Előrejelzett bevételi költségvetés

Megállapított jogosultságok

Befolyt összegek

Kintlévőségek

Bizottság általi támogatás

1 117

934

934

1

Díjakból származó jövedelem

373

421

405

16

Egyéb bevételek

301

147

135

12

Összesen

Összesen

1 791

1 791

1 502

1 502

1 474

1 474

29

29

17.   ÜGYNÖKSÉGEK: KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2009-re átvitt | Megszüntetett összegek | Előirányzatok | Kifizetések | 2009-re átvitt | Megszüntetett összegek |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 118 | 87 | 30 | 1 | 138 | 78 | 57 | 4 |
| Frontex | 72 | 65 | 1 | 5 | 94 | 50 | 30 | 13 |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ | 20 | 18 | 1 | 0 | 21 | 16 | 4 | 0 |
| Európai Rendőrakadémia | 15 | 10 | 3 | 2 | 14 | 8 | 5 | 2 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 70 | 55 | 0 | 15 | 70 | 40 | 13 | 17 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 41 | 39 | 0 | 1 | 52 | 33 | 16 | 3 |
| Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 16 | 15 | 1 | 0 | 17 | 15 | 2 | 0 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 41 | 41 | 0 | 0 | 46 | 38 | 7 | 1 |
| Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal | 11 | 9 | 0 | 2 | 12 | 8 | 1 | 2 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 66 | 64 | 0 | 2 | 75 | 55 | 16 | 4 |
| Európai GNSS Felügyelő Hatóság | 221 | 158 | 63 | 1 | 200 | 144 | 54 | 2 |
| A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 193 | 187 | 1 | 5 | 150 | 92 | 32 | 26 |
| Eurojust | 26 | 25 | 0 | 1 | 30 | 25 | 3 | 2 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 50 | 47 | 0 | 4 | 52 | 39 | 3 | 10 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 318 | 143 | 0 | 175 | 347 | 140 | 29 | 179 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 183 | 173 | 0 | 10 | 215 | 168 | 36 | 11 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 0 | 0 | 10 | 8 | 2 | 1 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 15 | 15 | 0 | 1 | 23 | 15 | 7 | 1 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 18 | 17 | 0 | 1 | 21 | 15 | 4 | 1 |
| Európai Újjáépítési Ügynökség | 475 | 128 | 345 | 2 | 476 | 158 | 298 | 20 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 15 | 14 | 0 | 1 | 18 | 13 | 4 | 1 |
| Az EU Szerveinek Fordítási Központja | 42 | 33 | 0 | 8 | 37 | 34 | 4 | 0 |
| Európai Képzési Alapítvány | 21 | 19 | 1 | 0 | 24 | 20 | 3 | 1 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 13 | 12 | 0 | 1 | 14 | 12 | 1 | 1 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 21 | 20 | 0 | 1 | 26 | 19 | 6 | 1 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 38 | 38 | 0 | 1 | 45 | 38 | 6 | 1 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökség | 11 | 11 | 0 | 0 | 14 | 11 | 1 | 1 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 4 | 4 | 0 | 0 | 6 | 4 | 1 | 1 |
| A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala | 5 | 5 | 0 | 1 | 5 | 3 | 1 | 1 |
| Összesen | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2009-re átvitt

Megszüntetett összegek

Előirányzatok

Kifizetések

2009-re átvitt

Megszüntetett összegek

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

118

87

30

1

138

78

57

4

Frontex

72

65

1

5

94

50

30

13

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

20

18

1

0

21

16

4

0

Európai Rendőrakadémia

15

10

3

2

14

8

5

2

Európai Vegyianyag-ügynökség

70

55

0

15

70

40

13

17

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

41

39

0

1

52

33

16

3

Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

16

15

1

0

17

15

2

0

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

41

41

0

0

46

38

7

1

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

11

9

0

2

12

8

1

2

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

66

64

0

2

75

55

16

4

Európai GNSS Felügyelő Hatóság

221

158

63

1

200

144

54

2

A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

193

187

1

5

150

92

32

26

Eurojust

26

25

0

1

30

25

3

2

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

50

47

0

4

52

39

3

10

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

318

143

0

175

347

140

29

179

Európai Gyógyszerügynökség

183

173

0

10

215

168

36

11

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

0

0

10

8

2

1

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

15

15

0

1

23

15

7

1

Európai Vasúti Ügynökség

18

17

0

1

21

15

4

1

Európai Újjáépítési Ügynökség

475

128

345

2

476

158

298

20

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

15

14

0

1

18

13

4

1

Az EU Szerveinek Fordítási Központja

42

33

0

8

37

34

4

0

Európai Képzési Alapítvány

21

19

1

0

24

20

3

1

Közösségi Növényfajta-hivatal

13

12

0

1

14

12

1

1

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

21

20

0

1

26

19

6

1

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

38

38

0

1

45

38

6

1

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökség

11

11

0

0

14

11

1

1

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

4

4

0

0

6

4

1

1

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

5

5

0

1

5

3

1

1

Összesen

Összesen

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

| millió EUR |
| --- |
| Kiadás típusa | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2009-re átvitt | Megszüntetett összegek | Előirányzatok | Kifizetések | 2009-re átvitt | Megszüntetett összegek |
| Igazgatási kiadások | 229 | 209 | 2 | 19 | 285 | 182 | 80 | 23 |
| Működési kiadások | 1 440 | 807 | 447 | 186 | 1 481 | 684 | 550 | 247 |
| Személyi állomány | 480 | 443 | 0 | 37 | 485 | 432 | 15 | 38 |
| Összesen | 2 150 | 1 459 | 449 | 242 | 2 251 | 1 298 | 646 | 308 |

millió EUR

Kiadás típusa

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2009-re átvitt

Megszüntetett összegek

Előirányzatok

Kifizetések

2009-re átvitt

Megszüntetett összegek

Igazgatási kiadások

229

209

2

19

285

182

80

23

Működési kiadások

1 440

807

447

186

1 481

684

550

247

Személyi állomány

480

443

0

37

485

432

15

38

Összesen

Összesen

2 150

2 150

1 459

1 459

449

449

242

242

2 251

2 251

1 298

1 298

646

646

308

308

18.   KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY AZ ÜGYNÖKSÉGEKKEL EGYÜTT

| millió EUR |
| --- |
| | Európai Közösségek | Ügynökségek | Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése | Összesen |
| A pénzügyi év bevétele | 121 584 | 1 474 | (934) | 122 125 |
| A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések | (115 550) | (1 146) | 934 | (115 762) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (3 912) | (646) | 0 | (4 558) |
| Az N-1. évről áthozott EFTA előirányzatok | (2) | 0 | 0 | (2) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése | 188 | 445 | 0 | 632 |
| Az évre elszámolt áfolyamkülönbségek | (498) | (2) | 0 | (500) |
| Költségvetési eredmény | 1 810 | 125 | 0 | 1 935 |

millió EUR

Európai Közösségek

Ügynökségek

Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése

Összesen

A pénzügyi év bevétele

121 584

1 474

(934)

122 125

122 125

A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések

(115 550)

(1 146)

934

(115 762)

(115 762)

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(3 912)

(646)

0

(4 558)

(4 558)

Az N-1. évről áthozott EFTA előirányzatok

(2)

0

0

(2)

(2)

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése

188

445

0

632

632

Az évre elszámolt áfolyamkülönbségek

(498)

(2)

0

(500)

(500)

Költségvetési eredmény

1 810

125

0

1 935

1 935

B. SZAKASZ: MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEKHEZ

1.   KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK, SZERKEZET ÉS ELŐIRÁNYZATOK

1.1.   JOGALAP ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

A költségvetési számlák vezetése a legutóbb a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.), valamint a legutóbb 2007. március 28-án módosított, az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik. Az általános költségvetés, a közösségi pénzügypolitika fő eszköze az a jogi aktus, amelynek révén a Közösségek bevételei és kiadásai minden évben engedélyezésre kerülnek.

A költségvetési eljárást az EK-Szerződés 272. cikke rögzíti, amely meghatározza a költségvetési hatóság két ága – a Tanács és a Parlament – által feltétlenül betartandó eljárási szakaszokat és azok határidejét. A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi közösségi intézmény következő évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja az előzetes költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. Ezen előzetes költségvetési tervezet alapján a Tanács költségvetés-tervezetet készít, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A költségvetés végleges elfogadását a Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

1.2.   KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

A Közösségek általános költségvetése a következő alapelveken nyugszik:

| — | egységesség és teljesség: valamennyi közösségi kiadást és bevételt egyetlen költségvetési dokumentumba kell foglalni, költségvetési tételre kell könyvelni, és a kiadások nem haladhatják meg az engedélyezett előirányzatokat; |
| --- | --- |

—

egységesség és teljesség: valamennyi közösségi kiadást és bevételt egyetlen költségvetési dokumentumba kell foglalni, költségvetési tételre kell könyvelni, és a kiadások nem haladhatják meg az engedélyezett előirányzatokat;

egységesség és teljesség

| — | globális fedezet: ez az elv két szabályból áll:






  — | a célhoz nem kötöttség szabálya, ami azt jelenti, hogy a költségvetési bevételeket nem szabad meghatározott kiadásokhoz rendelni (az összes bevételnek kell fedeznie az összes kiadást); |
| --- | --- | --- |

—

globális fedezet: ez az elv két szabályból áll:

globális fedezet

—

a célhoz nem kötöttség szabálya, ami azt jelenti, hogy a költségvetési bevételeket nem szabad meghatározott kiadásokhoz rendelni (az összes bevételnek kell fedeznie az összes kiadást);

| — | a bruttó elszámolás elve, amely szerint a bevételeket és kiadásokat teljes összeggel, egymással szembeni elszámolásuk nélkül kell szerepeltetni a költségvetésben; |
| --- | --- |

—

a bruttó elszámolás elve, amely szerint a bevételeket és kiadásokat teljes összeggel, egymással szembeni elszámolásuk nélkül kell szerepeltetni a költségvetésben;

| — | évenkéntiség: az előirányzatokat mindig egy adott évre engedélyezik, ezért azon év folyamán kell felhasználni őket; |
| --- | --- |

—

évenkéntiség: az előirányzatokat mindig egy adott évre engedélyezik, ezért azon év folyamán kell felhasználni őket;

évenkéntiség

| — | egyensúly: a költségvetésben szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (a becsült bevételeknek meg kell egyezniük a kifizetési előirányzatokkal); |
| --- | --- |

—

egyensúly: a költségvetésben szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (a becsült bevételeknek meg kell egyezniük a kifizetési előirányzatokkal);

egyensúly

| — | egyediség: minden előirányzat meghatározott célhoz és meghatározott célkitűzéshez van rendelve; |
| --- | --- |

—

egyediség: minden előirányzat meghatározott célhoz és meghatározott célkitűzéshez van rendelve;

egyediség

| — | elszámolási egység: a költségvetés euróban kerül összeállításra és végrehajtásra, a beszámolókészítés euróban történik; |
| --- | --- |

—

elszámolási egység: a költségvetés euróban kerül összeállításra és végrehajtásra, a beszámolókészítés euróban történik;

elszámolási egység

| — | hatékony és eredményes pénzgazdálkodás: a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban; |
| --- | --- |

—

hatékony és eredményes pénzgazdálkodás: a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban;

hatékony és eredményes pénzgazdálkodás

| — | átláthatóság: a költségvetés felállítása és végrehajtása, valamint a beszámolókészítés az átláthatóság elvével összhangban történik – a költségvetést és a költségvetés-módosításokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé. |
| --- | --- |

—

átláthatóság: a költségvetés felállítása és végrehajtása, valamint a beszámolókészítés az átláthatóság elvével összhangban történik – a költségvetést és a költségvetés-módosításokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

átláthatóság

1.3.   A KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE

A költségvetés a következőkből áll:

| (a) | általános bevétel-kimutatás; |
| --- | --- |

(a)

általános bevétel-kimutatás;

| (b) | az egyes intézmények kiadás- és bevétel-kimutatásaira felbontott szakaszok: I. szakasz: Parlament; II. szakasz: Tanács; III. szakasz: Bizottság; IV. szakasz: Bíróság; V. szakasz: Számvevőszék; VI. szakasz: Gazdasági és Szociális Bizottság; VII. szakasz: Régiók Bizottsága; VIII. szakasz: ombudsman; IX. szakasz: európai adatvédelmi biztos. |
| --- | --- |

(b)

az egyes intézmények kiadás- és bevétel-kimutatásaira felbontott szakaszok: I. szakasz: Parlament; II. szakasz: Tanács; III. szakasz: Bizottság; IV. szakasz: Bíróság; V. szakasz: Számvevőszék; VI. szakasz: Gazdasági és Szociális Bizottság; VII. szakasz: Régiók Bizottsága; VIII. szakasz: ombudsman; IX. szakasz: európai adatvédelmi biztos.

Valamennyi intézmény bevételi és kiadási tételei típusuk, vagy a cél alapján, amelyhez rendelték őket, cím, alcím, jogcímcsoport és jogcím szerint kerülnek besorolásra.

A felszámolás alatt álló ESZAK forrásainak egy részét a felszámolás alatt álló ESZAK működési költségvetéséhez rendelték hozzá. Ezt a működési költségvetést a Tanáccsal és a Parlamenttel folytatott konzultációt követően a Bizottság fogadta el évente. Az utolsó költségvetést a 2002. január 1. és július 23. közötti időszakra állították fel. 2002. július 24-től a működési költségvetéshez kapcsolódó bevételek és kiadások a felszámolás alatt álló ESZAK eredménykimutatásának részét képezik. A fennmaradó, még teljesítendő kötelezettségvállalások a mérleg forrásoldalán jelennek meg.

1.4.   A KÖLTSÉGVETÉSI SZÁMLÁK SZERKEZETE

1.4.1.   Általános áttekintés

Csak a Bizottság költségvetése tartalmaz igazgatási előirányzatokat és működési előirányzatokat. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak.

A költségvetés az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált előirányzatokat és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében vezették be, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel.

| a) | A nem differenciált előirányzatok a következők fedezésére szolgálnak:






  — | a bizottsági szakasz költségvetésének valamennyi igazgatási megnevezése és valamennyi egyéb szakasz teljes egészében; |
| --- | --- | --- |

a)

A nem differenciált előirányzatok a következők fedezésére szolgálnak:

A nem differenciált előirányzatok

—

a bizottsági szakasz költségvetésének valamennyi igazgatási megnevezése és valamennyi egyéb szakasz teljes egészében;

| — | éves jellegű EMOGA garancia-előirányzatok; valamint |
| --- | --- |

—

éves jellegű EMOGA garancia-előirányzatok; valamint

| — | egyes tisztán technikai jellegű előirányzatok (visszafizetések, hitelfelvételi és -nyújtási garanciák stb.) |
| --- | --- |

—

egyes tisztán technikai jellegű előirányzatok (visszafizetések, hitelfelvételi és -nyújtási garanciák stb.)

A nem differenciált előirányzatok esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatokéval.

| b) | A differenciált előirányzatok a többéves műveletek fedezésére szolgálnak, és magukban foglalják valamennyi szakasz valamennyi egyéb alcímét, a bizottsági szakasz 1.alcíme kivételével.
  A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra bonthatók:






  — | kötelezettségvállalási előirányzatok
  : az adott költségvetési évben azon tevékenységekkel kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget jelentik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Mindazonáltal az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket – a költségvetési rendelet 76. cikke (3) bekezdésével összhangban – több évre vonatkozó éves részletekre lehet lebontani, ha a jogalapot megteremtő jogi aktus így rendelkezik. A differenciált kötelezettségvállalások esetében az elkövetkező évekre még meg nem tett költségvetési kötelezettségvállalások a mérlegen kívüli tételek között függő kötelezettségként szerepelnek. |
| --- | --- | --- |

b)

A differenciált előirányzatok a többéves műveletek fedezésére szolgálnak, és magukban foglalják valamennyi szakasz valamennyi egyéb alcímét, a bizottsági szakasz 1.alcíme kivételével.

differenciált előirányzatok

A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra bonthatók:

—

kötelezettségvállalási előirányzatok
  : az adott költségvetési évben azon tevékenységekkel kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget jelentik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Mindazonáltal az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket – a költségvetési rendelet 76. cikke (3) bekezdésével összhangban – több évre vonatkozó éves részletekre lehet lebontani, ha a jogalapot megteremtő jogi aktus így rendelkezik. A differenciált kötelezettségvállalások esetében az elkövetkező évekre még meg nem tett költségvetési kötelezettségvállalások a mérlegen kívüli tételek között függő kötelezettségként szerepelnek.

kötelezettségvállalási előirányzatok

| — | kifizetési előirányzatok
  : az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok
  : az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

kifizetési előirányzatok

1.4.2.   Az előirányzatok eredete

Az előirányzatok fő forrása a Közösségek adott évi költségvetése. Mindazonáltal léteznek más típusú előirányzatok is, amelyek a költségvetési rendelet rendelkezéseiből erednek. Ezek az előző költségvetési évekből, vagy külső forrásból származnak.

1.4.2.1.   A végleges költségvetési előirányzatok összetétele:

| — | Eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok |
| --- | --- |

—

Eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok

| — | Átcsoportosítások: A költségvetési rendelet (2002. június 25-i 1605/2002/EK rendelet) 22–24. cikkeiben rögzített szabályokkal összhangban az előirányzatok átcsoportosíthatók a költségvetési tételek között. |
| --- | --- |

—

Átcsoportosítások: A költségvetési rendelet (2002. június 25-i 1605/2002/EK rendelet) 22–24. cikkeiben rögzített szabályokkal összhangban az előirányzatok átcsoportosíthatók a költségvetési tételek között.

| — | Költségvetés-módosítások: Az elfogadott költségvetés költségvetés-módosítással módosítható vagy növelhető. Ennek szabályait a költségvetési rendelet 37. és 38. cikke rögzíti. |
| --- | --- |

—

Költségvetés-módosítások: Az elfogadott költségvetés költségvetés-módosítással módosítható vagy növelhető. Ennek szabályait a költségvetési rendelet 37. és 38. cikke rögzíti.

1.4.2.2.   Előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok

| — | Automatikusan átvitt előirányzatok: Ezek olyan, nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek – a költségvetési rendelet 9. cikke (4) bekezdésével összhangban – automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő költségvetési évre (a korlátozás nem vonatkozik a felszámolás alatt álló ESZAK-ra). |
| --- | --- |

—

Automatikusan átvitt előirányzatok: Ezek olyan, nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek – a költségvetési rendelet 9. cikke (4) bekezdésével összhangban – automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő költségvetési évre (a korlátozás nem vonatkozik a felszámolás alatt álló ESZAK-ra).

| — | Intézményi határozat alapján átvitt előirányzatok: Az intézmények az alábbi két eset valamelyikében dönthetnek az előző költségvetés előirányzatainak átvitele mellett: ha az előkészítő szakasz befejeződött (költségvetési rendelet, 9. cikk (2) bekezdés a) pont), vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el (9. cikk (2) bekezdés b) pont). Mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok átvihetők (9. cikk (3) bekezdés). |
| --- | --- |

—

Intézményi határozat alapján átvitt előirányzatok: Az intézmények az alábbi két eset valamelyikében dönthetnek az előző költségvetés előirányzatainak átvitele mellett: ha az előkészítő szakasz befejeződött (költségvetési rendelet, 9. cikk (2) bekezdés a) pont), vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el (9. cikk (2) bekezdés b) pont). Mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok átvihetők (9. cikk (3) bekezdés).

| — | A kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok Itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez (költségvetési rendelet 157. cikke). |
| --- | --- |

—

A kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok Itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez (költségvetési rendelet 157. cikke).

1.4.2.3.   Címzett bevétel

| — | Visszatérítések: Ezen előirányzatok a következőket tartalmazzák: jogalap nélkül kifizetett összegek visszatérítése, egyéb közösségi szervezeteknek nyújtott áruk/szolgáltatások bevételei, befolyt biztosítási díjak, bérleti díjakból és kiadványok értékesítéséből származó bevételek – az összegeket azon költségvetési tételekhez kell rendelni, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének e), f), g), h), i) és j) pontja), és korlátozás nélkül átvihetők. |
| --- | --- |

—

Visszatérítések: Ezen előirányzatok a következőket tartalmazzák: jogalap nélkül kifizetett összegek visszatérítése, egyéb közösségi szervezeteknek nyújtott áruk/szolgáltatások bevételei, befolyt biztosítási díjak, bérleti díjakból és kiadványok értékesítéséből származó bevételek – az összegeket azon költségvetési tételekhez kell rendelni, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének e), f), g), h), i) és j) pontja), és korlátozás nélkül átvihetők.

| — | EFTA-előirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak a közösségi költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket a közösségi költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak. |
| --- | --- |

—

EFTA-előirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak a közösségi költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket a közösségi költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak.

| — | Harmadik féltől származó bevételek: Az EFTA-országokhoz hasonlóan más országok is kötöttek az Európai Közösségekkel olyan megállapodásokat, amelyek a közösségi tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást is magukban foglalják. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja). |
| --- | --- |

—

Harmadik féltől származó bevételek: Az EFTA-országokhoz hasonlóan más országok is kötöttek az Európai Közösségekkel olyan megállapodásokat, amelyek a közösségi tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást is magukban foglalják. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja).

| — | Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevékenységeik részeként a Közösségek kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak (költségvetési rendelet 161. cikk (2) bekezdése). Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja). |
| --- | --- |

—

Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevékenységeik részeként a Közösségek kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak (költségvetési rendelet 161. cikk (2) bekezdése). Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja).

| — | Az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Ezek a kedvezményezettek által visszafizetett közösségi pénzeszközök. Az előlegek visszafizetése a címzett bevételek között szerepel (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikkének (2) bekezdése) és korlátozás nélkül átvihető. A strukturális alapok területén az újbóli rendelkezésre bocsátás bizottsági határozat alapján történik (költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 228. cikke). |
| --- | --- |

—

Az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Ezek a kedvezményezettek által visszafizetett közösségi pénzeszközök. Az előlegek visszafizetése a címzett bevételek között szerepel (költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikkének (2) bekezdése) és korlátozás nélkül átvihető. A strukturális alapok területén az újbóli rendelkezésre bocsátás bizottsági határozat alapján történik (költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 228. cikke).

1.4.3.   A rendelkezésre álló előirányzatok összetétele:

| — | Végleges költségvetési előirányzatok = eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok + költségvetés-módosítási előirányzatok + átcsoportosítások; |
| --- | --- |

—

Végleges költségvetési előirányzatok = eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok + költségvetés-módosítási előirányzatok + átcsoportosítások;

Végleges költségvetési előirányzatok

| — | Pótlólagos előirányzatok = címzett bevételek (lásd fent) + előző költségvetési évről áthozott, vagy kötelezettségvállalások visszavonását követően ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok; |
| --- | --- |

—

Pótlólagos előirányzatok = címzett bevételek (lásd fent) + előző költségvetési évről áthozott, vagy kötelezettségvállalások visszavonását követően ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok;

Pótlólagos előirányzatok

| — | Összes engedélyezett előirányzat = végleges költségvetési előirányzatok + pótlólagos előirányzatok; |
| --- | --- |

—

Összes engedélyezett előirányzat = végleges költségvetési előirányzatok + pótlólagos előirányzatok;

Összes engedélyezett előirányzat

| — | Adott év előirányzatai (a költségvetési eredmény kiszámításához) = végleges költségvetési előirányzatok + címzett bevételek. |
| --- | --- |

—

Adott év előirányzatai (a költségvetési eredmény kiszámításához) = végleges költségvetési előirányzatok + címzett bevételek.

Adott év előirányzatai

1.5.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

A költségvetés végrehajtását a költségvetési rendelet szabályozza, amelynek 48. cikke (1) bekezdése értelmében: „A Bizottság a költségvetés bevételeit és kiadásait e rendelettel összhangban, saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül hajtja végre.” Az 50. cikk értelmében a Bizottság átruházza a többi intézményre a költségvetés rájuk vonatkozó szakaszának végrehajtásához szükséges hatásköröket.

1.6.   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A differenciált előirányzatok bevezetésével különbség keletkezett a rögzített kötelezettségvállalások és a végrehajtott kifizetések között: a fennálló kötelezettségvállalásoknak megfelelő eltérés a kötelezettségvállalások megtétele és a megfelelő kifizetések tényleges teljesítése közötti időeltolódásból ered.

2.   MAGYARÁZAT A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

| 2.1. | A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE (1. táblázat) |
| --- | --- |

2.1.

1. táblázat

2.1.1.   Általános

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a költségvetési év december 31-ig teljesített. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap esetében azon kifizetések kerülnek figyelembevételre, amelyeket a tagállamok 2007. október 16. és 2008. október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb 2009. január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott ellenőrzéseket követően megfelelőségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az Európai Közösségek eredményéből és az EGT-hez tartozó EFTA-államok hozzájárulásából. A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK rendelet 15. cikkével összhangban ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott évben befolyt összes bevétel; |
| --- | --- |

—

az adott évben befolyt összes bevétel;

| — | és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. Az EFTA-EGT-országok esetében az n. évről az n+1. évre átvitt előirányzatok összege csak a számlák zárása után válik ismertté. Ennek megfelelően a mérleg összeállítása során az n-1. évről az n. évre átvitt előirányzatok kerülnek figyelembevételre. |
| --- | --- |

—

és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. Az EFTA-EGT-országok esetében az n. évről az n+1. évre átvitt előirányzatok összege csak a számlák zárása után válik ismertté. Ennek megfelelően a mérleg összeállítása során az n-1. évről az n. évre átvitt előirányzatok kerülnek figyelembevételre.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, ill. kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege; |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege;

| — | az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege. |
| --- | --- |

—

az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege.

A költségvetés eredményét a következő évben az abban a költségvetési évben esedékes összegeik csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

A költségvetés eredményét a következő évben az abban a költségvetési évben esedékes összegeik csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző költségvetési évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a költségvetési év pótlólagos előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható a 2008. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről átvitt összegek és a 2007. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az újrafelhasználható kifizetési előirányzatokat és az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe az adott év eredményének kiszámításakor.

A Közösségek által 2008-ról 2009-re átvitt kifizetési előirányzatok EFTA-EGT része nem szerepel a 2008. évi egyenlegben, mivel a szóban forgó összeget az EFTA-nak még jóvá kell hagynia, és erre nem kerül sor 2009 közepe előtt.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Tartalmazzák továbbá a címzett bevételek előirányzatainak növekedését, mivel az év végéig fel nem használt előirányzatok automatikusan átvitelre kerülnek. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése most csak az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában.

2.1.2.   A 2008. évi költségvetési eredmény egyeztetése a gazdasági eredménnyel

A 14. oldalon bemutatott éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendelettel összhangban – a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkettő ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg.

EGYEZTETÉS: GAZDASÁGI EREDMÉNY – 2008. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY

| millió EUR |
| --- |
| | 2008 | 2007 |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | 12 686 | 7 462 |
| Bevételek |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések | (4 685) | (5 036) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések | 3 485 | 2 543 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | (724) | (1 068) |
| Kiadások |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 6 353 | 8 814 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (219) | (3 635) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (16 446) | (6 810) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (3 914) | (3 116) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlése | 1 182 | 1 171 |
| Céltartalékok változása | 4 316 | 1 395 |
| Egyéb | (88) | (33) |
| Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye | (136) | (145) |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 1 810 | 1 542 |

millió EUR

2008

2007

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

12 686

12 686

7 462

7 462

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések

(4 685)

(5 036)

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések

3 485

2 543

Elhatárolt bevételek (nettó)

(724)

(1 068)

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

6 353

8 814

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(219)

(3 635)

Előfinanszírozás nettó hatása

(16 446)

(6 810)

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(3 914)

(3 116)

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlése

1 182

1 171

Céltartalékok változása

4 316

1 395

Egyéb

(88)

(33)

Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

(136)

(145)

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

1 810

1 810

1 542

1 542

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A költségvetési év tényleges költségvetési bevétele megfelel a megállapított követelések címén az év során ténylegesen befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelések címén beszedett bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket

a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket

A nettó elhatárolt bevétel főként a mezőgazdasági illetékekre, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

nettó elhatárolt bevétel

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan támogatható kiadásokból, amelyek a közösségi források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek az Európai Közösségeknek.

nettó elhatárolt kiadások

Míg az elhatárolt kiadások nem minősülnek költségvetési kiadásnak, a korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik.

a korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: (1) a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint (2) a tárgyévben vagy a korábbi években a támogatható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

előfinanszírozás nettó hatása

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (az 1150/2000/EK rendelet 15. cikkével összhangban). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlésére.

következő évre átvitt

áthozatalokból

és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlésére

A céltartalékok változása az elhatárolási számlákon tett év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési számlákra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszköz-értékcsökkenés, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandóak.

céltartalékok változása

egyéb összeegyeztetett összegek

Végül az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredményét – amelyeket az összevont gazdasági eredmény tartalmaz – ki kell szűrni, mivel költségvetésük végrehajtása nem része az összevont költségvetési eredménynek.

az ügynökségek és az ESZAK

2.2.   A 2008. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA (2. táblázat)

2. táblázat

Az Európai Parlament elnöke által 2007. december 18-én aláírt, eredetileg elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 120 347 millió EUR-ban rögzítették, amelyet a 118 922 millió EUR összegű saját forrásokból kell finanszírozni. Meg kell jegyezni, hogy a kezdeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becslések a költségvetési év során kiigazítás tárgyát képezik, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A tagállamok GNI-alapú saját forrásainak kifizetéseiben történő kiigazítások biztosítják, hogy a költségvetésbe beállított bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe beállított kiadásokkal. Az egyensúly elvével összhangban a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

Bevételek:

2008 során tíz költségvetés-módosítást fogadtak el. A 2008. évi költségvetés bevételi oldalára gyakorolt hatásuk összesen 115 771 millió EUR végleges bevételt eredményezett. Ezt az összesen 108 323 millió EUR-t (az eredetileg jelzetthez képest így 10 599 millió EUR-val kevesebbet) kitevő saját forrásokból, a fennmaradó részt pedig más bevételekből finanszírozták. A saját források iránti csökkentett igény több tényezőnek köszönhető, így az előző évi többlethez kapcsolódó 1 529 millió EUR bevonásának, valamint a Microsoft vállalatra kirótt pénzbírságnak és az ahhoz kapcsolódó kamatoknak, amelyek összesen 849 millió EUR-t tettek ki. Végül, a kifizetési előirányzatok csökkenésének és a 9/2008. számú költségvetés-módosításban előrejelzett bevételek növekedésének együttes hatása a GNI-alapú források 6 936 millió EUR-s kiegészítő csökkenését eredményezte.

A saját források tekintetében meg kell jegyezni, hogy a tradicionális saját források beszedése elérte az előrejelzett összegek 102 %-át. Ez azzal magyarázható, hogy a költségvetési becsléseket módosították az 5/2008. számú költségvetés-módosítás készítésekor (a becsléseket 212 millió EUR-val csökkentették), majd a 9/2008. számú költségvetés-módosítás készítésekor szintén módosították (a becsléseket 1 600 millió EUR-val csökkentették), A módosításokat egyrészt az új, a korábbiaknál kevésbé optimista 2008 tavaszi makrogazdasági előrejelzések alapján, másrészt a hozzájárulások alakulása alapján határozták meg.

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előrejelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euro-árfolyam és az EMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

Kiadások:

A 2008. évi költségvetés még mindig az egyik pénzügyi keretről a következőre történő átmenet állapotát tükrözte. A kötelezettségvállalási előirányzatok összhangban voltak a 2007–2013-as új programozási időszak vonatkozásában megfogalmazott kiadási iránymutatásokkal, miközben a fizetési igények nagy mértékben még a 2000–2006-os pénzügyi kerethez kapcsolódtak. A nagyobb új többéves programokhoz kapcsolódó kifizetések aránya 2009-től várhatóan meredeken emelkedni fog majd.

A kötelezettségvállalások esetében a végrehajtási arány 99 %-os volt a végleges költségvetéshez viszonyítva (a Globalizációs Alap fel nem használt tartalékát nem számítva 99,4 %) és 100,2 %-os az eredeti költségvetéshez viszonyítva. A végrehajtási arány az átvitelek után még ott is elérte a 99 %-ot, ahol az összes megnevezés közül a legalacsonyabb volt a tényleges végrehajtási arány, azaz a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség programjai esetében.

A végleges költségvetés eredetihez viszonyított növekedése 1 % alatt maradt. A költségvetés-módosítások révén végrehajtott emelések összege 1 421 millió EUR volt, ami elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Halászati Alap tervezett, 771 millió EUR összegű újraprogramozásából tevődik össze, míg az Európai Szociális Alap 280 millió EUR juttatásban részesült, amely természetszerűleg előre nem látható kiadás, továbbá ide tartozik még a sürgősségi segély tartalékalapnak az új élelmezésfinanszírozási eszköz finanszírozása miatti 240 millió EUR összegű kiegészítése.

A teljesített kifizetések az eredeti költségvetés 93 %-ának felelnek meg; a rendelkezésre álló előirányzatok 97 %-os végrehajtási arányát végül úgy sikerült elérni, hogy az összes kifizetési előirányzatot 4 %-kal csökkentették, és a pénzügyi keret fejezetein belül néhány nagyobb összegű átcsoportosítást hajtottak végre.

A legnagyobb összegű csökkentésre a strukturális alapok és a Kohéziós Alap esetében volt szükség (4 515 millió EUR, ami a rendelkezésre álló előirányzatok 11 %-ának felel meg), mivel az időközi kifizetések a strukturális alapok projektjeihez rendelt irányítási és ellenőrzési rendszerek Bizottság általi jóváhagyására vártak, továbbá függőben voltak a Kohéziós Alap keretében végrehajtandó főbb projektekre vonatkozó, a tagállamok által benyújtandó javaslatok, valamint a 4. fejezet esetében (265 millió EUR, azaz a rendelkezésre álló előirányzatok 3 %-a, ami a fejezet egészén oszlik el). Emellett 21 millió EUR-val kellett csökkenteni a nemzetközi halászati megállapodások tartalékait.

A költségvetési kiigazítások részletes elemzését, a releváns háttérinformációkat, a kiigazítások indokolását és hatásukat a Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2008. évi éves jelentése mutatja be, az A rész költségvetési szinten, míg a B rész külön sorra véve a pénzügyi keret egyes fejezeteit.

2.3.   BEVÉTELEK (3. táblázat)

3. táblázat

Az Európai Közösségek általános költségvetésének bevételei két nagy csoportba sorolhatók: saját források és egyéb bevételek. Ezt az Európai Közösségeket létrehozó szerződés 269. cikke rögzíti, amely szerint: „Az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni.” A költségvetési kiadások túlnyomó részét saját forrásokból finanszírozzák. Az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán csekély részét képezik.

A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források, héa-alapú források és GNI-alapú források. A tradicionális saját forrásokon belül megkülönböztethetünk mezőgazdasági vámokat, cukorilletéket és vámokat. A költségvetési egyensúlyhiány megszüntetésére szolgáló mechanizmus is része a saját források rendszerének.

A saját források felosztása az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat szabályaival összhangban történik. 2009. március 1-jén életbe lépett a saját forrásokról szóló új, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom határozat. Ez a határozat 2007. január 1-jétől alkalmazandó, pénzügyi hatásai azonban csak a 2009-es pénzügyi évtől kezdődően érzékelhetőek, ugyanis a visszamenőleges hatásokat csak a 2009-es költségvetési évben számolják el számvitelileg.

2.3.1.   Tradicionális saját források

Tradicionális saját források: A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni.

| — | Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

Az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

Az elkülönített számláról a tagállamok negyedéves jelentést küldenek a Bizottságnak, amely a következőket tartalmazza:

| — | az előző negyedévben esedékes egyenleg, |
| --- | --- |

—

az előző negyedévben esedékes egyenleg,

| — | az adott negyedévben beszedett összegek, |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben beszedett összegek,

| — | az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések), |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések),

| — | leírt összegek, |
| --- | --- |

—

leírt összegek,

| — | az adott negyedév végén behajtandó egyenleg. |
| --- | --- |

—

az adott negyedév végén behajtandó egyenleg.

A tagállamok által megküldött információ nem teszi lehetővé, hogy az adott év során befolyt összegeket ahhoz az évhez rendeljék hozzá, amelyben a jogosultság felmerült. Ezért az „Összevont áttekintő a 2008. évi általános költségvetési bevételek végrehajtásáról” című táblázat átvitellel szemben kapott összegeket tartalmazó oszlopa az év során kapott összegek mellett tartalmazza a megszüntetett, és a tagállamok új jelentésében szereplő összegekkel kiváltott követeléseket. A saját forrásokra vonatkozó követelések esetében értékcsökkentést alkalmaznak.

Amint a tradicionális saját források befolytak az elkülönített számlákról, azokat legkésőbb a beérkezés hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapig jóvá kell írni a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy erre kinevezett szervezeténél vezetett számláján. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza.

2.3.2.   Héa- és GNI-alapú saját források

A héa-alapú saját források egy valamennyi tagállam számára egységes kulcsnak a – 2000. szeptember 29-i tanácsi határozat 2. cikke (1) bekezdése c) pontjának szabályaival összhangban meghatározott – harmonizált héa-alapra történő alkalmazásából erednek. A héa-alap felső korlátja minden tagállam esetében a GNI 50 %-a.

A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek feladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt tradicionális saját források, héa-alapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált GNI-jére.

A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául az előzetes költségvetési tervezet készítése során összeállított, héa- és GNI-alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezen előrejelzéseket a későbbiekben felülvizsgálják; az adatokat az adott év során költségvetés-módosítások révén aktualizálják.

A héa- és GNI-alapok tényleges adatai az adott költségvetési évet követő év során állnak rendelkezésre. A Bizottság kiszámítja a tagállamok által a tényleges alapok alapján fizetendő és a (felülvizsgált) előrejelzés alapján ténylegesen fizetett összegek közötti különbözetet. E héa- és GNI-egyenlegeket, akár pozitívak, akár negatívak, a Bizottság az adott költségvetési évet követő év december 1-jéig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. A korábban számított egyenlegeket kiigazítják, a különbözetet pedig az előző költségvetési év héa- és GNI-egyenlegeivel egy időben hívják le.

A héa-bevallások és GNI-adatok ellenőrzése során a Bizottság jelezheti fenntartásait a tagállamok felé bizonyos pontokat illetően, amelyek következményekkel lehetnek a tagállamok saját forrásokhoz nyújtott hozzájárulásaira. E pontok például az elfogadható adatok hiányából vagy a megfelelő módszertan kidolgozásának szükségességéből eredhetnek. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

2.3.3.   Brit korrekció

Ez a mechanizmus csökkenti az Egyesült Királyság által fizetendő saját forrásokat az úgynevezett „költségvetési egyensúlyhiány” arányában, és ennek megfelelően növeli a más tagállamok által fizetendő saját források összegét. A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984. júniusában) intézményesítették, és az ebből eredő, saját forrásokról szóló, 1985. május 7-i határozattal vezették be. E mechanizmus célja az Egyesült Királyság költségvetési egyensúlyhiányának csökkentése volt, közösségi fizetési kötelezettségeinek mérséklése révén.

A bevételek végrehajtását illetően részletes információk olvashatók az „Éves jelentés a költségvetés teljesítéséről és a pénzügyi gazdálkodásról 2008” című dokumentumban

2.4.   KIADÁSOK (4 – 13. táblázat)

4 – 13. táblázat

2.4.1.   Pénzügyi keret 2007–2013

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Fenntartható növekedés | 53 979 | 57 653 | 59 700 | 61 782 | 63 638 | 66 628 | 69 621 |
| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése | 55 143 | 59 193 | 59 639 | 60 113 | 60 338 | 60 810 | 61 289 |
| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 1 273 | 1 362 | 1 523 | 1 693 | 1 889 | 2 105 | 2 376 |
| 4. | Az EU mint globális szereplő | 6 578 | 7 002 | 7 440 | 7 893 | 8 430 | 8 997 | 9 595 |
| 5. | Igazgatás | 7 039 | 7 380 | 7 699 | 8 008 | 8 334 | 8 670 | 9 095 |
| 6. | Ellentételezés | 445 | 207 | 210 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kötelezettségvállalási előirányzatok | 124 457 | 132 797 | 136 211 | 139 489 | 142 629 | 147 210 | 151 976 |
| Kifizetési előirányzatok összesen | 122 190 | 129 681 | 123 858 | 133 505 | 133 452 | 140 200 | 142 408 |

millió EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Fenntartható növekedés

53 979

57 653

59 700

61 782

63 638

66 628

69 621

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

55 143

59 193

59 639

60 113

60 338

60 810

61 289

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 273

1 362

1 523

1 693

1 889

2 105

2 376

4.

Az EU mint globális szereplő

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

5.

Igazgatás

7 039

7 380

7 699

8 008

8 334

8 670

9 095

6.

Ellentételezés

445

207

210

0

0

0

0

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

124 457

124 457

132 797

132 797

136 211

136 211

139 489

139 489

142 629

142 629

147 210

147 210

151 976

151 976

Kifizetési előirányzatok összesen

Kifizetési előirányzatok összesen

122 190

122 190

129 681

129 681

123 858

123 858

133 505

133 505

133 452

133 452

140 200

140 200

142 408

142 408

Ez a szakasz a közösségi kiadások fő kategóriáit írja le, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban. A 2008-as pénzügyi év volt a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret második éve. A 2008. évi kötelezettségvállalási előirányzatok összesített felső korlátja 132 797 millió EUR, ami a GNI 1,06 %-ának felel meg. A megfelelő kifizetési előirányzatok összesített felső korlátja 129 681 millió EUR, azaz a GNI 1,03 %-a. A fenti táblázat a pénzügyi keretet tartalmazza folyó árakon, 2013-ig becsült összegekben.

1. fejezet – Fenntartható növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| — | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

—

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| — | 1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

—

1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet – A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a vidékfejlesztést és környezetvédelmet – különösen a Natura 2000 hálózatot – foglalja magában. A közös mezőgazdasági politika céljához kötött összeg a 2002. októberi brüsszeli Európai Tanács ülésén elfogadott megállapodást tükrözi.

3.fejezet – Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

Az új 3. fejezet (Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre kibővült – így a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültpolitika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd. Két elemre bontható:

| — | 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

—

3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

| — | 3b. Uniós polgárság |
| --- | --- |

—

3b. Uniós polgárság

4. fejezet - Az EU mint globális partner

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső fellépés, az előcsatlakozási eszközöket is ideértve. Jóllehet a Bizottság javasolta az Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzügyi keretbe történő bevonását, az Európai Tanács és az Európai Parlament a költségvetésen kívül tartás mellett döntött.

5. fejezet – Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottság kivételével az intézmények esetében ezek a költségek teszik ki kiadásaik egészét, az ügynökségeknek és egyéb szerveknek azonban igazgatási és működési kiadásaik egyaránt vannak.

6. fejezet – Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet kompenzációt irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

2.4.2.   Szakpolitikai területek

A tevékenységalapú irányítás részeként a Bizottság tervezési és irányítási folyamataiban a tevékenységalapú költségvetés-tervezést alkalmazza. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés olyan költségvetési szerkezetet von maga után, amelyben a költségvetési címek szakpolitikai területeknek, a költségvetési alcímek pedig tevékenységeknek felelnek meg.

A tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy világos keretet nyújtson a Bizottság szakpolitikai célkitűzéseinek tevékenységekbe történő átültetéséhez, jogalkotási, pénzügyi vagy bármely más szakpolitikai eszköz segítségével. Azáltal, hogy a Bizottság munkáját tevékenységek szerint strukturálják, pontos kép alakul ki a Bizottság által vállalt kötelezettségekről, és ezzel egyidejűleg közös keretet teremt a prioritások megállapításához. A prioritásokhoz a költségvetési eljárás során rendelik hozzá az erőforrásokat, a tevékenységeket a költségvetési célok építőelemeként használva. A tevékenységek és az azokhoz rendelt források közötti kapcsolat létrehozásával a tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy növelje a Bizottságnál a források felhasználásának hatékonyságát és eredményességét.

A szakpolitikai terület a Bizottság munkájának részét képező, a döntéshozatali folyamat szempontjából lényeges tevékenységek homogén csoportjának tekinthető. Összesen 31 szakpolitikai területet határoztak meg, általánosságban mindegyik szakpolitikai terület egy-egy főigazgatóságnak felel meg, és átlagosan hat vagy hét egyedi tevékenységet foglal magában. E szakpolitikák főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. A működési költségvetés minden egyes szakpolitikai terület esetében tartalmazza a szükséges igazgatási kiadásokat.

A kiadások végrehajtását illetően részletes információk olvashatók a költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2008. évi éves jelentésben.

2.5.   INTÉZMÉNYEK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK (14 – 18. táblázat)

14 – 18. táblázat

Az Európai Közösségek általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel a közösségi költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre.

Az ügynökségeknek nincsen a közösségi költségvetésen belül különálló költségvetésük, részben a Bizottság költségvetési támogatásából finanszírozzák őket. Annak érdekében, hogy az ügynökségek minden lényeges költségvetési információját bemutassák, az összevont éves beszámolók költségvetési része különálló jelentéseket tartalmaz a konszolidálásba hagyományosan bevont ügynökségek egyedi költségvetéseinek végrehajtásáról. E jelentések a következők:

| — | A költségvetési bevételeket bemutató táblázat, amelyben feltüntetik a bizottsági költségvetésből kapott összeget; |
| --- | --- |

—

A költségvetési bevételeket bemutató táblázat, amelyben feltüntetik a bizottsági költségvetésből kapott összeget;

| — | Két táblázat a költségvetési kiadásokról (kötelezettségvállalások, kifizetések), amelyek ügynökségek szerinti megosztásban, valamint költségvetési és pótlólagos előirányzatokra bontva tartalmazzák a részletes adatokat; |
| --- | --- |

—

Két táblázat a költségvetési kiadásokról (kötelezettségvállalások, kifizetések), amelyek ügynökségek szerinti megosztásban, valamint költségvetési és pótlólagos előirányzatokra bontva tartalmazzák a részletes adatokat;

| — | Minden táblázat alján szerepel a részösszeg, ami a kiadások/bevételek típusa szerinti bontásban nyújt információt az ügynökségek teljes pénzügyi hatásáról; |
| --- | --- |

—

Minden táblázat alján szerepel a részösszeg, ami a kiadások/bevételek típusa szerinti bontásban nyújt információt az ügynökségek teljes pénzügyi hatásáról;

| — | A költségvetési eredményről szóló táblázat, amely az ügynökségek költségvetési eredményét a Közösségek eredményéhez adja (kiszűrve a közösségi kiadásokból fizetett támogatásokat és az ügynökségek bevételeként kapott támogatásokat). |
| --- | --- |

—

A költségvetési eredményről szóló táblázat, amely az ügynökségek költségvetési eredményét a Közösségek eredményéhez adja (kiszűrve a közösségi kiadásokból fizetett támogatásokat és az ügynökségek bevételeként kapott támogatásokat).

---

(1)  A személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

1

(2)  Az Európai Parlament 2008. december 18-án elfogadta a költségvetést, amely a Közösségek rövid lejáratú kötelezettségeinek saját forrásokból történő kifizetéséről rendelkezik. A saját forrásokat 2009-ben a tagállamoknak kell beszedniük vagy a tagállamoktól kell lehívni.

2

(3)  Magába foglalja a Garanciaalap pénzeszközeit (lásd a 2.11. megjegyzést)

3

2.11

(4)  A makroszintű pénzügyi támogatások keretében nyújtott összegek levonása után

4

(5)  a magasabb érték a kamatswapügylettel fedezett fix kamatozású hitelkihelyezéshez kapcsolódik (lásd a 2.8.2. megjegyzést).

5

2.8.2

(6)  a magasabb érték a kamatswapügylettel fedezett fix kamatozású hitelkihelyezéshez kapcsolódik (lásd a 2.8.2. megjegyzést).

6

2.8.2

(7)  korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával

7

(8)  a távozást követő első három évre fizetik

8

(9)  Az ügynökség 2008. december 31-i hatállyal megszűnt.

9

(10)  A konszolidálásba első alkalommal 2008-ban került bevonásra.

10

(11)  Az Európai Unió decentralizált szerve, amely a „büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés” pillérébe tartozik

11

(12)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt e költségvetési táblázatok néhány pénzügyi adata nem összeadható.

12

(13)  az átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt

13

(14)  az átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt

14

---

| 13.11.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 273/122 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 273/122

---

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

(2009/C 273/02)

I.   A Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék a következőket ellenőrizte:

| a) | az „Európai Közösségek éves beszámolóját”, amely a 2008. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatásokból” (1) és „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” (2) áll; valamint |
| --- | --- |

a)

az „Európai Közösségek éves beszámolóját”, amely a 2008. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatásokból” (1) és „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” (2) áll; valamint

| b) | azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

b)

azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

A vezetés felelőssége

II.   A Szerződés 268–280. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés (3) felel „az Európai Közösségek éves beszámolójának” elkészítéséért és valósághű bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért:

| a) | A vezetés felelőssége „az Európai Közösségek éves beszámolójával” kapcsolatban a következőket öleli fel: az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítése és valósághű bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését és fenntartását; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (4) alapján megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását, valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az „Európai Közösségek éves beszámolóját” a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény (5) és szerv (6) által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután az összevont beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad. |
| --- | --- |

a)

A vezetés felelőssége „az Európai Közösségek éves beszámolójával” kapcsolatban a következőket öleli fel: az akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítése és valósághű bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését és fenntartását; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (4) alapján megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását, valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az „Európai Közösségek éves beszámolóját” a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény (5) és szerv (6) által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután az összevont beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Közösségek pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad.

| b) | Az, hogy a vezetés miként gyakorolja az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy milyen költségvetés-végrehajtási módról van szó. Közvetlen centralizált irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság részlegei végzik el. Megosztott irányításnál a végrehajtási feladatokat a tagállamokra, decentralizált irányítás esetén harmadik országokra, közvetett centralizált irányítás esetén pedig egyéb szervekre ruházzák. Közös irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság és a nemzetközi szervezetek megosztva végzik (a költségvetési rendelet 53–57. cikke). A végrehajtási feladatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok kialakításával, működtetésével és fenntartásával, beleértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében folytatott megfelelő felügyelet gyakorlását és az ezek megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket, valamint szükség esetén a tévesen folyósított vagy felhasznált pénzeszközök visszafizettetését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül a közösségi beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (a Szerződés 274. cikke). |
| --- | --- |

b)

Az, hogy a vezetés miként gyakorolja az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy milyen költségvetés-végrehajtási módról van szó. Közvetlen centralizált irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság részlegei végzik el. Megosztott irányításnál a végrehajtási feladatokat a tagállamokra, decentralizált irányítás esetén harmadik országokra, közvetett centralizált irányítás esetén pedig egyéb szervekre ruházzák. Közös irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság és a nemzetközi szervezetek megosztva végzik (a költségvetési rendelet 53–57. cikke). A végrehajtási feladatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok kialakításával, működtetésével és fenntartásával, beleértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében folytatott megfelelő felügyelet gyakorlását és az ezek megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket, valamint szükség esetén a tévesen folyósított vagy felhasznált pénzeszközök visszafizettetését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül a közösségi beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (a Szerződés 274. cikke).

Az ellenőrök felelőssége

III.   A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzésein alapuló megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az elszámolások alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények INTOSAI-féle nemzetközi standardjaival összhangban végezte ellenőrzését, amennyire azok az európai közösségi környezetben alkalmazhatók. Ezen standardok értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy „az Európai Közösségek éves beszámolója” mentes a lényeges hibáktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

IV.   Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz; ide tartozik például annak értékelése, hogy mekkora a lényeges hibák kockázata az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók – akár csalás, akár hiba okozta – lényeges szabályszerűtlensége az Európai Közösségek jogi keretei által meghatározott követelményekhez képest. Kockázatértékelése során az ellenőr tekintetbe veszi az összevont beszámoló elkészítése és valósághű volta szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket, azért, hogy a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat tervezze meg. Az ellenőrzés értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek és a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések általános bemutatásának értékelésére is.

V.   A Bevételek tekintetében a hozzáadott érték adó- (HÉA) és bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapú saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiinduló pontja az, hogy a Bizottság fogadja a tagállamok által elkészített makrogazdasági összesített adatokat. Ezt követően a Számvevőszék megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására addig a pontig, amíg azok az év végi zárószámlákra kerülnek, illetve a tagállamoktól beérkeznek a hozzájárulások. A hagyományos saját források esetében a Számvevőszék a vámhatóságok számláit vizsgálja és elemzi a vámfelügyeletnél a vámkötelezettségek befolyását egészen addig, amíg az összegek az év végi zárószámlákon meg nem jelennek, és a Bizottság azokat meg nem kapja.

VI.   A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

VII.   A Számvevőszék véleménye szerint „az Európai Közösségek éves beszámolója” minden lényegi szempontból híven tükrözi a Közösségek 2008. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveleteik és pénzáramlásaik eredményét, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban.

VIII.   A VII. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék megjegyzi, hogy a számviteli rendszerek – részben a jogi és pénzügyi keretrendszer összetett voltából adódó – hiányosságai továbbra is veszélyeztetik a pénzügyi információk minőségét (különösen az előfinanszírozás, s ezzel kapcsolatosan a pénzügyi évek elkülönítésének eljárásai, illetve a számlák/költségigénylések tekintetében) egyes bizottsági főigazgatóságokon, csakúgy, mint az európai Galileo műhold program befektetett eszközeivel kapcsolatban.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IX.   A Számvevőszék véleménye: A Bevételek, minden szakpolitika-csoport kötelezettségvállalásai, valamint az Oktatás és állampolgárság továbbá az Igazgatási és egyéb kiadások szakpolitika-csoport 2008. december 31-én véget ért évről szóló beszámolójának alapját képező kifizetései minden lényeges vonatkozásban jogszerűek és szabályszerűek.

X.   A Számvevőszék véleménye:

| a) | a Mezőgazdaság és természeti erőforrások, szakpolitika-csoport esetében – a vidékfejlesztés kivételével – a 2008. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kifizetések minden lényeges vonatkozásban jogszerűek és szabályszerűek. A szakpolitika-csoport integrált igazgatási és ellenőrzési rendszere (IIER) általában véve továbbra is eredményes kontrollrendszer. A szabálytalan kiadások kockázatának korlátozása érdekében a bizonyos területeken -különösen a vidékfejlesztés területén -jelentkező problémákkal azonban foglalkozni kell; |
| --- | --- |

a)

a Mezőgazdaság és természeti erőforrások, szakpolitika-csoport esetében – a vidékfejlesztés kivételével – a 2008. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kifizetések minden lényeges vonatkozásban jogszerűek és szabályszerűek. A szakpolitika-csoport integrált igazgatási és ellenőrzési rendszere (IIER) általában véve továbbra is eredményes kontrollrendszer. A szabálytalan kiadások kockázatának korlátozása érdekében a bizonyos területeken -különösen a vidékfejlesztés területén -jelentkező problémákkal azonban foglalkozni kell;

| b) | a Gazdasági és pénzügyek szakpolitika-csoportban – az ide tartozó hatodik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (6. KP) kiadásainak kivételével – a 2008. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kifizetések minden lényeges vonatkozásban jogszerűek és szabályszerűek. A szakpolitika-csoport Vállalkozás politikaterületének felügyeleti- és kontrollrendszerei, főként az 6. KP-t érintő hiányosságok miatt részlegesen eredményesek a hibák megelőzése, felderítése és korrekciója terén. |
| --- | --- |

b)

a Gazdasági és pénzügyek szakpolitika-csoportban – az ide tartozó hatodik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (6. KP) kiadásainak kivételével – a 2008. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kifizetések minden lényeges vonatkozásban jogszerűek és szabályszerűek. A szakpolitika-csoport Vállalkozás politikaterületének felügyeleti- és kontrollrendszerei, főként az 6. KP-t érintő hiányosságok miatt részlegesen eredményesek a hibák megelőzése, felderítése és korrekciója terén.

XI.   A Számvevőszék véleménye, hogy a Kohézió, a Kutatás, energia és közlekedés, és a Külső támogatás, fejlesztés és bővítés szakpolitika-csoportoknál a 2008. december 31-én véget ért évről szóló beszámoló alapját képező kifizetések lényeges hibákat tartalmaznak, jóllehet különböző mértékben. A Kohézió kivételével a fenti szakpolitika-csoportok felügyeleti- és kontrollrendszerei részlegesen eredményesek a túligénylésen alapuló vagy jogosulatlan költségtérítések megelőzésében, felderítésben és korrekciójában. A Kohézió szakpolitika-csoport esetében a nemzeti kontrollok által feltárt hibák kijavítására szolgáló tagállami rendszerek a legtöbb esetben legalább részlegesen eredményesek voltak.

XII.   A Számvevőszék ismételten hangot ad annak a meggyőződésének, hogy a bonyolult és többféleképpen értelmezhető jogszabályi követelmények (pl. a jogosultsági szabályok) komoly kihatással vannak a Mezőgazdaság és természeti erőforrások – különösen a vidékfejlesztés – a Kohézió, a Kutatás, energia és közlekedés, valamint a Gazdasági és pénzügyek szakpolitika-csoport – és különösen a 6. KP – kiadásainak hátterét képező tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére.

XIII.   A Számvevőszék további előrelépéseket tapasztalt a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinél, különösen a fenntartásoknak a főigazgatói nyilatkozatokban adott bizonyosságra gyakorolt hatásában, továbbá hogy e nyilatkozatok növekvő mértékben vágnak egybe a Számvevőszék megállapításaival. A Számvevőszék azonban megjegyzi azt is, hogy a Bizottság még nem tudja bizonyítani, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek javítása érdekében tett intézkedései valóban eredményesen csökkentették-e a X. és XI. bekezdésen említett szakpolitka-csoportoknál és tevékenységeknél tapasztalható hibakockázatot.

2009. szeptember 24.

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  Az „összevont pénzügyi kimutatások” a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a nettó eszközérték változásainak bemutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek (beleértve a szegmensbeszámolókat).

1

(2)  „A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” a következőkből állnak: a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések, a költségvetési alapelvek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek.

2

(3)  Az európai intézmények és szervek szintjén vezetés alatt a következők értendők: az intézmények tagjai, az ügynökségek igazgatói, a felhatalmazás által vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők és a pénzügyi, ellenőrzési és kontrollrészlegek vezetősége. A tagállamok, illetve a kedvezményezett államok szintjén vezetésnek tekintendők az engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők, valamint a kifizető hatóságok, az igazoló szervek és a végrehajtó ügynökségek vezetősége.

3

(4)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak, amelyeket a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsátott ki. A költségvetési rendeletnek megfelelően a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatások” (a 2005-ös pénzügyi év óta) a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott ezen számviteli szabályok alapján készülnek, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit a sajátos közösségi környezethez igazítják, míg „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” továbbra is elsősorban a készpénzmozgásokon alapulnak.

4

(5)  Mielőtt az intézmények elfogadják éves beszámolójukat, a számvitelért felelős tisztviselőjük ellenjegyzéssel látja el azt, tanúsítva, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy az híven tükrözi az intézmény pénzügyi helyzetét (a költségvetési rendelet 61. cikke).

5

(6)  Az egyes szervek éves beszámolóit azok igazgatói készítik el és küldik meg – az érintett igazgatótanács véleményével együtt – a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. Az egyes szervek számvitelért felelős tisztviselői ellenjegyzéssel is ellátják a beszámolót, tanúsítva, hogy ésszerű bizonyosságra tettek szert arra nézve, hogy az híven tükrözi az érintett szerv pénzügyi helyzetét (a költségvetési rendelet 61. cikke).

6

---