# Euroopa Liidu C 276/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.276.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 276 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide17. november 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.276.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 276

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide17. november 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2009/C 276/01 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 1 |
| 2009/C 276/02 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses | 8 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2009/C 276/01

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

1

2009/C 276/02

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses

8

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 276/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 21 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 276/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

21

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 276/04 | Euro vahetuskurss | 23 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 276/05 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 24 |
| 2009/C 276/06 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 276/07 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 35 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 276/04

Euro vahetuskurss

23

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 276/05

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

24

2009/C 276/06

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

30

2009/C 276/07

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

35

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 276/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 276/09 | Otsus nr 777, 5. oktoober 2009, millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1-18 Trakiya, mis asub Haskovo maakonnas, ning millega teatatakse kavandatud pakkumismenetlusest lubade andmiseks | 41 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 276/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

40

2009/C 276/09

Otsus nr 777, 5. oktoober 2009, millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1-18 Trakiya, mis asub Haskovo maakonnas, ning millega teatatakse kavandatud pakkumismenetlusest lubade andmiseks

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/1

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

2009/C 276/01

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektorile 22. aprillil 2009. aastal saadetud taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | 22. aprillil 2009 võttis komisjon vastu nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud (edaspidi „ettepanek”). Samal päeval saatis komisjon ettepaneku kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa Andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et esitas 9. märtsil 2009 mitteametlikud märkused ettepaneku eelnõu kohta ja märgib, et ettepanekus on neid märkusi arvesse võetud. |
| --- | --- |

1.

22. aprillil 2009 võttis komisjon vastu nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud (edaspidi „ettepanek”). Samal päeval saatis komisjon ettepaneku kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa Andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et esitas 9. märtsil 2009 mitteametlikud märkused ettepaneku eelnõu kohta ja märgib, et ettepanekus on neid märkusi arvesse võetud.

| 2. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud konsulteerimist ja seda, et kõnealusele konsulteerimisele viidatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ka ettepaneku preambulis sarnaselt mitmete teiste õigusaktidega, mille puhul on Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeritud. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud konsulteerimist ja seda, et kõnealusele konsulteerimisele viidatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 ka ettepaneku preambulis sarnaselt mitmete teiste õigusaktidega, mille puhul on Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeritud.

| 3. | Ettepanekuga muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2002, ühte ühenduse õigusakti, mis võeti vastu eesmärgiga võidelda terrorismi vastu piiravate meetmete (eelkõige varade külmutamine) kehtestamise abil füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, keda kahtlustatakse seotuses terroristlike organisatsioonidega. Eelkõige on ettepaneku eesmärk võtta arvesse Euroopa Kohtu praktika hiljutisi arenguid, eelkõige seoses Kadi kohtuasjaga, (1) kehtestades „uued menetlused, milles austatakse põhiõigusi, mida täidetakse ÜRO loetelusse lisatud isikute ja üksuste suhtes” (seletuskirja punkt 4). |
| --- | --- |

3.

Ettepanekuga muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2002, ühte ühenduse õigusakti, mis võeti vastu eesmärgiga võidelda terrorismi vastu piiravate meetmete (eelkõige varade külmutamine) kehtestamise abil füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, keda kahtlustatakse seotuses terroristlike organisatsioonidega. Eelkõige on ettepaneku eesmärk võtta arvesse Euroopa Kohtu praktika hiljutisi arenguid, eelkõige seoses Kadi kohtuasjaga, (1) kehtestades „uued menetlused, milles austatakse põhiõigusi, mida täidetakse ÜRO loetelusse lisatud isikute ja üksuste suhtes” (seletuskirja punkt 4).

II.   ÕIGUSLIK RAAMISTIK

| 4. | Kui oma otsustes kutsuti kohust üles keskenduma just kaitse kui põhiõiguse austamisele ja eelkõige õigusele olla ära kuulatud, on kohtupraktika antud valdkonnas laiema mõjuga ja selle võib kokku võtta järgmiselt: ELi põhiõiguste kaitse nõudeid tuleks järgida vaatamata sellele, kas piiravad meetmed on vastu võetud ELi tasandil või lähtuvad rahvusvahelistest organisatsioonidest, näiteks ÜRO (2). |
| --- | --- |

4.

Kui oma otsustes kutsuti kohust üles keskenduma just kaitse kui põhiõiguse austamisele ja eelkõige õigusele olla ära kuulatud, on kohtupraktika antud valdkonnas laiema mõjuga ja selle võib kokku võtta järgmiselt: ELi põhiõiguste kaitse nõudeid tuleks järgida vaatamata sellele, kas piiravad meetmed on vastu võetud ELi tasandil või lähtuvad rahvusvahelistest organisatsioonidest, näiteks ÜRO (2).

| 5. | ELi põhiõigused hõlmavad ka õigust isikuandmete kaitsele, mida Euroopa Kohus on tunnustanud ühe Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikest 2 tuleneva põhimõttena ja mida kinnitab ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 8. |
| --- | --- |

5.

ELi põhiõigused hõlmavad ka õigust isikuandmete kaitsele, mida Euroopa Kohus on tunnustanud ühe Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikest 2 tuleneva põhimõttena ja mida kinnitab ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 8.

| 6. | Seda silmas pidades tervitab Euroopa Andmekaitseinspektor mitte ainult Euroopa Kohtu hiljutisi otsuseid, vaid ka komisjoni kavatsust nendega arvestada, täiustades loetelu koostamise korda ja võttes selgesõnaliselt arvesse õigust isikuandmete kaitsele. Euroopa Andmekaitseinspektor, tunnustades täielikult isikuandmete töötlemise ja vahetamise abil terrorismi vastu võitlemise eesmärki, usub kindlalt, et isikuandmete kaitse on otsustava tähtsusega tegur komisjoni poolt kehtestatud piiravate meetmete õiguspärasuse ja tõhususe tagamisel. Need meetmed põhinevad isikuandmete töötlemisel, mille suhtes tuleb iseenesest – sõltumata varade külmutamisest – kohaldada andmekaitse-eeskirju ja -tagatisi. Seetõttu on äärmiselt oluline luua selgus ja õiguskindlus loetellu kantud isikute isikuandmete töötlemisel kohaldatavate eeskirjade suhtes, nagu on mainitud seletuskirja punktis 8. |
| --- | --- |

6.

Seda silmas pidades tervitab Euroopa Andmekaitseinspektor mitte ainult Euroopa Kohtu hiljutisi otsuseid, vaid ka komisjoni kavatsust nendega arvestada, täiustades loetelu koostamise korda ja võttes selgesõnaliselt arvesse õigust isikuandmete kaitsele. Euroopa Andmekaitseinspektor, tunnustades täielikult isikuandmete töötlemise ja vahetamise abil terrorismi vastu võitlemise eesmärki, usub kindlalt, et isikuandmete kaitse on otsustava tähtsusega tegur komisjoni poolt kehtestatud piiravate meetmete õiguspärasuse ja tõhususe tagamisel. Need meetmed põhinevad isikuandmete töötlemisel, mille suhtes tuleb iseenesest – sõltumata varade külmutamisest – kohaldada andmekaitse-eeskirju ja -tagatisi. Seetõttu on äärmiselt oluline luua selgus ja õiguskindlus loetellu kantud isikute isikuandmete töötlemisel kohaldatavate eeskirjade suhtes, nagu on mainitud seletuskirja punktis 8.

| 7. | See on veelgi olulisem pidades silmas Lissaboni lepingu jõustumist, mis lisaks ELi põhiõiguste hartale siduva mõju omistamisele sätestab ELi toimimise lepingu artikliga 16 ja ELi lepingu artikliga 39 ka vajaduse andmekaitse-eeskirjade ja -tagatiste järele kõikides Euroopa Liidu tegevusvaldkondades. Lisaks saab Euroopa Kohus täieliku pädevuse isegi ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, et hinnata füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes piiravaid meetmeid sätestavate otsuste seaduslikkust, eelkõige põhiõiguste austamise osas (ELi toimimise lepingu artikkel 275). |
| --- | --- |

7.

See on veelgi olulisem pidades silmas Lissaboni lepingu jõustumist, mis lisaks ELi põhiõiguste hartale siduva mõju omistamisele sätestab ELi toimimise lepingu artikliga 16 ja ELi lepingu artikliga 39 ka vajaduse andmekaitse-eeskirjade ja -tagatiste järele kõikides Euroopa Liidu tegevusvaldkondades. Lisaks saab Euroopa Kohus täieliku pädevuse isegi ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, et hinnata füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes piiravaid meetmeid sätestavate otsuste seaduslikkust, eelkõige põhiõiguste austamise osas (ELi toimimise lepingu artikkel 275).

III.   ETTEPANEKU ANALÜÜS

III.1.   Kohaldatavad andmekaitsealased õigusnormid ja põhimõtted

| 8. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab preambulis sisalduvaid viiteid vajadusele kohaldada määrust kooskõlas põhiõigusega isikuandmete kaitsele (põhjendus 10), samuti vajadusele asjakohaste eriliste kaitsemeetmete järele, kui komisjon töötleb andmeid, mis on seotud loetellu kantud füüsiliste isikute toimepandud kuritegude ja kohtulike karistuste või nimetatud isikutega seotud turvameetmetega. |
| --- | --- |

8.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab preambulis sisalduvaid viiteid vajadusele kohaldada määrust kooskõlas põhiõigusega isikuandmete kaitsele (põhjendus 10), samuti vajadusele asjakohaste eriliste kaitsemeetmete järele, kui komisjon töötleb andmeid, mis on seotud loetellu kantud füüsiliste isikute toimepandud kuritegude ja kohtulike karistuste või nimetatud isikutega seotud turvameetmetega.

| 9. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab ka seda, et ettepaneku põhjenduses 12 tunnustatakse selgesõnaliselt andmekaitse-eeskirjade, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamist isikuandmete töötlemisel selles valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 3 sätestatakse, et määrust kohaldatakse „kõikides ühenduse institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise suhtes, kui töötlemise eesmärgiks on täielikult või osaliselt ühenduse õigusaktidega hõlmatud toimingute teostamine”. Seda silmas pidades põhineb määrus Euroopa Ühenduse asutamislepingul, isegi kui määrus (EÜ) nr 881/2002 on seotud ühise seisukohaga 2002/402/ÜVJP ja ÜRO tegevusega selles valdkonnas. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab ka seda, et ettepaneku põhjenduses 12 tunnustatakse selgesõnaliselt andmekaitse-eeskirjade, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamist isikuandmete töötlemisel selles valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 3 sätestatakse, et määrust kohaldatakse „kõikides ühenduse institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise suhtes, kui töötlemise eesmärgiks on täielikult või osaliselt ühenduse õigusaktidega hõlmatud toimingute teostamine”. Seda silmas pidades põhineb määrus Euroopa Ühenduse asutamislepingul, isegi kui määrus (EÜ) nr 881/2002 on seotud ühise seisukohaga 2002/402/ÜVJP ja ÜRO tegevusega selles valdkonnas.

| 10. | Üldise märkuse korras tahaks Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutada, et määrusega (EÜ) nr 45/2001 kehtestatakse vastutavatele töötlejatele mitmeid kohustusi (muu hulgas seoses andmete kvaliteediga, töötlemise seaduslikkusega, teatamisega, töötlemise turvalisusega) ja antakse andmesubjektidele õigusi (muu hulgas juurdepääs andmetele, nende parandamine, blokeerimine, kustutamine, kolmandatele isikutele teatavaks tegemine, õiguskaitsevahendid), mida ei kohaldata vaid artiklis 20 sätestatud erandite ja piirangute puhul. Igal juhul peaks andmekaitset käsitleva põhiõiguse sellise piiramise puhul kinni pidama rangest proportsionaalsuse nõudest, st sellised piirangud peaksid nii oma sisu kui ka kohaldamise aja poolest olema viidud vastavusse sellega, mis on vajalik kaalul oleva avaliku huvi järgimiseks, nagu kinnitab Euroopa Kohtu kohtupraktika ka piiravate meetmete valdkonnas. See on veelgi olulisem, kuna nimetatud õigused ja kohustused, koos vajadusega sõltumatu järelevalve järele isikuandmete töötlemisel, moodustavad andmekaitset käsitleva põhiõiguse põhiosa, nagu on selgesõnaliselt kinnitatud ELi põhiõiguste harta artiklis 8. |
| --- | --- |

10.

Üldise märkuse korras tahaks Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutada, et määrusega (EÜ) nr 45/2001 kehtestatakse vastutavatele töötlejatele mitmeid kohustusi (muu hulgas seoses andmete kvaliteediga, töötlemise seaduslikkusega, teatamisega, töötlemise turvalisusega) ja antakse andmesubjektidele õigusi (muu hulgas juurdepääs andmetele, nende parandamine, blokeerimine, kustutamine, kolmandatele isikutele teatavaks tegemine, õiguskaitsevahendid), mida ei kohaldata vaid artiklis 20 sätestatud erandite ja piirangute puhul. Igal juhul peaks andmekaitset käsitleva põhiõiguse sellise piiramise puhul kinni pidama rangest proportsionaalsuse nõudest, st sellised piirangud peaksid nii oma sisu kui ka kohaldamise aja poolest olema viidud vastavusse sellega, mis on vajalik kaalul oleva avaliku huvi järgimiseks, nagu kinnitab Euroopa Kohtu kohtupraktika ka piiravate meetmete valdkonnas. See on veelgi olulisem, kuna nimetatud õigused ja kohustused, koos vajadusega sõltumatu järelevalve järele isikuandmete töötlemisel, moodustavad andmekaitset käsitleva põhiõiguse põhiosa, nagu on selgesõnaliselt kinnitatud ELi põhiõiguste harta artiklis 8.

| 11. | Enamgi veel, tervitades asjaolu, et ettepanek käsitleb otseselt või kaudselt mõningaid neid kohustusi või õigusi, sooviks Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutada, et ettepanekut ei saa tõlgendada nii, et see piirab ettepanekus mainimata kohustuste ja andmesubjektide õiguste kohaldatavust või välistab selle. |
| --- | --- |

11.

Enamgi veel, tervitades asjaolu, et ettepanek käsitleb otseselt või kaudselt mõningaid neid kohustusi või õigusi, sooviks Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutada, et ettepanekut ei saa tõlgendada nii, et see piirab ettepanekus mainimata kohustuste ja andmesubjektide õiguste kohaldatavust või välistab selle.

| 12. | Sellest tulenevalt analüüsib Euroopa Andmekaitseinspektor järgmistes punktides ettepaneku sätteid kõige asjakohasemate andmekaitse põhimõtete valguses, andes soovitusi parandusteks, samuti suuniseid selle kohta, kuidas käsitleda mõningaid muid küsimusi, mida praegu käsitletud ei ole, kuid mis tõenäoliselt kerkivad seoses andmekaitse põhimõtete kohaldamisega. Mõningatel juhtudel võib olla soovitav esitada täiendavaid üksikasju andmekaitsealaste kohustuste ja õiguste kohaldamise kohta piiravate meetmete valdkonnas. |
| --- | --- |

12.

Sellest tulenevalt analüüsib Euroopa Andmekaitseinspektor järgmistes punktides ettepaneku sätteid kõige asjakohasemate andmekaitse põhimõtete valguses, andes soovitusi parandusteks, samuti suuniseid selle kohta, kuidas käsitleda mõningaid muid küsimusi, mida praegu käsitletud ei ole, kuid mis tõenäoliselt kerkivad seoses andmekaitse põhimõtete kohaldamisega. Mõningatel juhtudel võib olla soovitav esitada täiendavaid üksikasju andmekaitsealaste kohustuste ja õiguste kohaldamise kohta piiravate meetmete valdkonnas.

| 13. | Need märkused saavad üksnes kajastada isikuandmete kaitset otsustava tähtsusega tegurina komisjoni poolt kehtestatud piiravate meetmete õiguspärasuse ja tõhususe tagamisel, ning need ei käsitle ega mõjuta muid sisulisi küsimusi, mis võivad olla seotud muude eeskirjade kohaldamisest tuleneva loetellu kandmisega. |
| --- | --- |

13.

Need märkused saavad üksnes kajastada isikuandmete kaitset otsustava tähtsusega tegurina komisjoni poolt kehtestatud piiravate meetmete õiguspärasuse ja tõhususe tagamisel, ning need ei käsitle ega mõjuta muid sisulisi küsimusi, mis võivad olla seotud muude eeskirjade kohaldamisest tuleneva loetellu kandmisega.

III.2.   Artiklid 7a ja 7c: teave asjaomastele isikutele ja loetelust kustutamine

| 14. | Artiklis 7a käsitletakse füüsiliste või juriidiliste isikute loetellu kandmise ja sealt kustutamise menetlusi ning artiklis 7c sätestatakse eraldi kord, mida kohaldatakse nende isikute puhul, kes on kantud loetellu enne 3. septembrit 2008. |
| --- | --- |

14.

Artiklis 7a käsitletakse füüsiliste või juriidiliste isikute loetellu kandmise ja sealt kustutamise menetlusi ning artiklis 7c sätestatakse eraldi kord, mida kohaldatakse nende isikute puhul, kes on kantud loetellu enne 3. septembrit 2008.

| 15. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab neid sätteid niivõrd kui need parandavad põhiõiguste austamist, andes asjaomastele isikutele vahendid, mille abil saada teavet nimekirjadesse kandmise põhjuste kohta, samuti võimaluse avaldada oma arvamust antud küsimuses. Lisaks sätestatakse lõikes 4, et loetelust kustutamine ÜRO tasandil toob automaatselt kaasa loetelust kustutamise ELi tasandil, mis on kooskõlas andmekaitse põhimõttega, et isikuandmeid tuleks ajakohastada, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis d. |
| --- | --- |

15.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab neid sätteid niivõrd kui need parandavad põhiõiguste austamist, andes asjaomastele isikutele vahendid, mille abil saada teavet nimekirjadesse kandmise põhjuste kohta, samuti võimaluse avaldada oma arvamust antud küsimuses. Lisaks sätestatakse lõikes 4, et loetelust kustutamine ÜRO tasandil toob automaatselt kaasa loetelust kustutamise ELi tasandil, mis on kooskõlas andmekaitse põhimõttega, et isikuandmeid tuleks ajakohastada, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis d.

| 16. | Siiski märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et need sätted ei välista määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid sarnaseid kohustusi, näiteks kohustus anda andmesubjektile teavet vastavalt artiklile 11 ja eelkõige artiklile 12 (mis käsitlevad teavet, mida edastatakse, kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt), artikli 14 kohane kohustus parandada viivitamatult ebatäpsed või mittetäielikud isikuandmed ja artiklist 17 tulenev kohustus teatada andmete parandamisest või kustutamisest (nagu näiteks loetelust kustutamise puhul) kolmandatele isikutele, kellele andmed on avalikustatud, kui see on võimalik ega nõua ülemääraseid jõupingutusi. |
| --- | --- |

16.

Siiski märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et need sätted ei välista määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid sarnaseid kohustusi, näiteks kohustus anda andmesubjektile teavet vastavalt artiklile 11 ja eelkõige artiklile 12 (mis käsitlevad teavet, mida edastatakse, kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt), artikli 14 kohane kohustus parandada viivitamatult ebatäpsed või mittetäielikud isikuandmed ja artiklist 17 tulenev kohustus teatada andmete parandamisest või kustutamisest (nagu näiteks loetelust kustutamise puhul) kolmandatele isikutele, kellele andmed on avalikustatud, kui see on võimalik ega nõua ülemääraseid jõupingutusi.

| 17. | Nagu punktis 10 juba mainitud, võib määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 alusel kehtestada nende sätete suhtes vajalikke erandeid ja piiranguid. Näiteks tuleb asjaomastele isikutele teabe edastamisega viivitada, kui on vaja säilitada selle isiku loetellu kandmise ja tema varade külmutamise otsuse „üllatuslikkust”. Selles kontekstis soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjal kaaluda, kas ettepanekus tuleks selgesõnaliselt kirjeldada andmekaitse põhimõtetest tehtavaid erandeid, mis võivad olla vajalikud, näiteks vajadus artikli 12 kohane teabe esitamine edasi lükata seniks, kuni esialgne otsus on tehtud. |
| --- | --- |

17.

Nagu punktis 10 juba mainitud, võib määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 alusel kehtestada nende sätete suhtes vajalikke erandeid ja piiranguid. Näiteks tuleb asjaomastele isikutele teabe edastamisega viivitada, kui on vaja säilitada selle isiku loetellu kandmise ja tema varade külmutamise otsuse „üllatuslikkust”. Selles kontekstis soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjal kaaluda, kas ettepanekus tuleks selgesõnaliselt kirjeldada andmekaitse põhimõtetest tehtavaid erandeid, mis võivad olla vajalikud, näiteks vajadus artikli 12 kohane teabe esitamine edasi lükata seniks, kuni esialgne otsus on tehtud.

III.3.   Artikkel 7d: andmesubjektide õigus tutvuda andmetega, järelevalveülesanded ja õiguskaitsevahendid

| 18. | Kavandatud artikli 7d esimeses lõikes on sätestatud, et kui ÜRO või mõni kolmas riik esitab salastatud teavet, käsitleb komisjon sellist teavet vastavalt komisjonisisestele turvasätetele (otsus 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (3) ning vajaduse korral ELi ja teavet esitava riigi vahelisele salastatud teabe turvalisust käsitlevale lepingule. Teises lõikes on täpsustatud, et dokumente, mille salastatuse aste vastab tasemele „EU Top Secret”, „EU Secret” või „EU Confidential” võib avalikustada ainult andmete esitaja nõusolekul. |
| --- | --- |

18.

Kavandatud artikli 7d esimeses lõikes on sätestatud, et kui ÜRO või mõni kolmas riik esitab salastatud teavet, käsitleb komisjon sellist teavet vastavalt komisjonisisestele turvasätetele (otsus 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (3) ning vajaduse korral ELi ja teavet esitava riigi vahelisele salastatud teabe turvalisust käsitlevale lepingule. Teises lõikes on täpsustatud, et dokumente, mille salastatuse aste vastab tasemele „EU Top Secret”, „EU Secret” või „EU Confidential” võib avalikustada ainult andmete esitaja nõusolekul.

| 19. | Nimetatud artikli puhul tõstatub kaks küsimust, millest esimene on seotud mõjuga, mida avaldab määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 13 sätestatud andmesubjekti õigus tutvuda oma isikuandmetega, ja teine on seotud Euroopa Andmekaitseinspektori ning Euroopa Kohtu võimalusega tutvuda salastatud teabes sisalduvate isikuandmetega, et nad saaksid oma ülesandeid tulemuslikult täita. |
| --- | --- |

19.

Nimetatud artikli puhul tõstatub kaks küsimust, millest esimene on seotud mõjuga, mida avaldab määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 13 sätestatud andmesubjekti õigus tutvuda oma isikuandmetega, ja teine on seotud Euroopa Andmekaitseinspektori ning Euroopa Kohtu võimalusega tutvuda salastatud teabes sisalduvate isikuandmetega, et nad saaksid oma ülesandeid tulemuslikult täita.

Andmesubjekti õigus tutvuda salastatud dokumentides sisalduvate isikuandmetega

| 20. | Viidatud julgeolekueeskirjadega, samuti ELi ja teavet esitava riigi vaheliste lepingutega reguleeritakse salastatud teabele juurdepääsu korda. Juurdepääsu sellisele teabele võivad saada üksnes teadmisvajadusega isikud, mis tähendab, et juurepääs on neile vajalik mingi funktsiooni või ülesande täitmiseks (4). Kavandatud artikli 7d lõikes 2 nimetatud salastatuse tasemetega teabe puhul peavad need isikud olema läbinud ka julgeolekukontrolli. |
| --- | --- |

20.

Viidatud julgeolekueeskirjadega, samuti ELi ja teavet esitava riigi vaheliste lepingutega reguleeritakse salastatud teabele juurdepääsu korda. Juurdepääsu sellisele teabele võivad saada üksnes teadmisvajadusega isikud, mis tähendab, et juurepääs on neile vajalik mingi funktsiooni või ülesande täitmiseks (4). Kavandatud artikli 7d lõikes 2 nimetatud salastatuse tasemetega teabe puhul peavad need isikud olema läbinud ka julgeolekukontrolli.

| 21. | Komisjonisiseseid julgeolekueeskirju tuleb tõlgendada koostoimes määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, milles täpsustatakse igaühe õigust omada juurdepääsu kolme suurima ELi institutsiooni teabele. Nimetatud määruse artiklis 9 käsitletakse tundliku sisuga dokumentide käitlemist ja viidatakse kolmele eespool nimetatud salastatuse kategooriale. Lõikes 3 märgitakse, et tundliku sisuga dokumendid avalikustatakse ainult nende nõusolekul, kellelt dokument pärineb; sama põhimõte sisaldub ka kavandatud määruse artikli 7d lõikes 2. |
| --- | --- |

21.

Komisjonisiseseid julgeolekueeskirju tuleb tõlgendada koostoimes määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, milles täpsustatakse igaühe õigust omada juurdepääsu kolme suurima ELi institutsiooni teabele. Nimetatud määruse artiklis 9 käsitletakse tundliku sisuga dokumentide käitlemist ja viidatakse kolmele eespool nimetatud salastatuse kategooriale. Lõikes 3 märgitakse, et tundliku sisuga dokumendid avalikustatakse ainult nende nõusolekul, kellelt dokument pärineb; sama põhimõte sisaldub ka kavandatud määruse artikli 7d lõikes 2.

| 22. | Komisjonisisestes julgeolekueeskirjades arvestatakse üldsuse õigusega pääseda juurde dokumentidele. Siiski ei kehti see konkreetsete juurdepääsuõiguste puhul, näiteks andmesubjektide õigus pääseda juurde oma isikuandmetele määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 13 alusel. Sisejulgeolekueeskirjades ei ole andmekaitse-eeskirjadele või andmesubjektide õigustele otseselt viidatud. Olukorda, kus andmesubjekt taotleb juurdepääsu salastatud dokumendis sisalduvatele isikuandmetele, komisjonisisestes julgeolekueeskirjades ei käsitleta. Sama kehtib üksikriikidega sõlmitud salastatud teabe turvalisust käsitlevate lepingute kohta. |
| --- | --- |

22.

Komisjonisisestes julgeolekueeskirjades arvestatakse üldsuse õigusega pääseda juurde dokumentidele. Siiski ei kehti see konkreetsete juurdepääsuõiguste puhul, näiteks andmesubjektide õigus pääseda juurde oma isikuandmetele määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 13 alusel. Sisejulgeolekueeskirjades ei ole andmekaitse-eeskirjadele või andmesubjektide õigustele otseselt viidatud. Olukorda, kus andmesubjekt taotleb juurdepääsu salastatud dokumendis sisalduvatele isikuandmetele, komisjonisisestes julgeolekueeskirjades ei käsitleta. Sama kehtib üksikriikidega sõlmitud salastatud teabe turvalisust käsitlevate lepingute kohta.

| 23. | Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 13 annab andmesubjektile õiguse piiranguteta ning igal ajal kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest saada vastutavalt töötlejalt tasuta teavet, muu hulgas arusaadaval kujul teavet töödeldavate andmete kohta (vt punkt c). |
| --- | --- |

23.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 13 annab andmesubjektile õiguse piiranguteta ning igal ajal kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest saada vastutavalt töötlejalt tasuta teavet, muu hulgas arusaadaval kujul teavet töödeldavate andmete kohta (vt punkt c).

| 24. | Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab täielikult, et seoses teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmetega, mis teenivad terrorismikuritegude ennetamise eesmärki, on olemas põhjendatud põhjused andmesubjektile salastatud (isikliku) teabe avalikustamisest keeldumiseks. Selle piirangu põhjendus leidub määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20, nagu juba mainitud punktis 10. Siiski soovib Euroopa Andmekaitseinspektor osutada selles artiklis sisaldunud vajalikkuse nõudele ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 lõigetega 3 ja 4 ette nähtud menetlusele. |
| --- | --- |

24.

Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab täielikult, et seoses teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmetega, mis teenivad terrorismikuritegude ennetamise eesmärki, on olemas põhjendatud põhjused andmesubjektile salastatud (isikliku) teabe avalikustamisest keeldumiseks. Selle piirangu põhjendus leidub määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20, nagu juba mainitud punktis 10. Siiski soovib Euroopa Andmekaitseinspektor osutada selles artiklis sisaldunud vajalikkuse nõudele ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 lõigetega 3 ja 4 ette nähtud menetlusele.

| 25. | Artiklis 20 nõutakse, et mainitud sätete piiramine kujutaks endast vajalikku meedet ühe nimetatud eesmärgi kindlustamiseks. Kuna komisjonisisestes julgeolekueeskirjades, samuti üksikriikidega sõlmitud lepingutes ei käsitleta andmesubjekti juurdepääsu küsimust ja kavandatud artikli 7d lõikes 2 sisaldub tingimusteta kohustus saada enne salastatud dokumendi avalikustamist andmete esitaja nõusolek, ei ole tagatud, et juurdepääsuõiguse piiramine leiab aset ainult siis, kui see on vajalik. Sättes ei nähta ette ühtegi sisulist kriteeriumi ja see jätab andmete esitajale ainupädevuse teabe suhtes, mis hõlmab osapooli, kelle suhtes ei kohaldata ELi õigust ja ELi põhiõiguste kaitse nõudeid. |
| --- | --- |

25.

Artiklis 20 nõutakse, et mainitud sätete piiramine kujutaks endast vajalikku meedet ühe nimetatud eesmärgi kindlustamiseks. Kuna komisjonisisestes julgeolekueeskirjades, samuti üksikriikidega sõlmitud lepingutes ei käsitleta andmesubjekti juurdepääsu küsimust ja kavandatud artikli 7d lõikes 2 sisaldub tingimusteta kohustus saada enne salastatud dokumendi avalikustamist andmete esitaja nõusolek, ei ole tagatud, et juurdepääsuõiguse piiramine leiab aset ainult siis, kui see on vajalik. Sättes ei nähta ette ühtegi sisulist kriteeriumi ja see jätab andmete esitajale ainupädevuse teabe suhtes, mis hõlmab osapooli, kelle suhtes ei kohaldata ELi õigust ja ELi põhiõiguste kaitse nõudeid.

| 26. | Artikli 20 lõiked 3 ja 4 sisaldavad piirangu kohaldamisega seotud eeskirju. Vastavalt lõikele 3 peaks asjaomane institutsioon teavitama andmesubjekti piirangu kehtestamise peamistest põhjustest ning tema õigusest pöörduda Euroopa Andmekaitseinspektori poole. Lõige 4 sisaldab täiendavat nõuet, mis on seotud konkreetselt juurdepääsuõiguse piiramisega. Selles märgitakse, et kaebuse uurimisel eelneva lõike alusel teeb Euroopa Andmekaitseinspektor andmesubjektile teatavaks üksnes asjaolu, kas andmeid on töödeldud nõuetekohaselt, ning kui mitte, siis kas vajalikud parandused on tehtud (5). Kõnealune määruse (EÜ) nr 881/2002 muutmise ettepanek peaks tagama, et neid eeskirju saaks järgida. See lõige on tihedalt seotud teise kavandatud artiklis 7d tõstatatud küsimusega. |
| --- | --- |

26.

Artikli 20 lõiked 3 ja 4 sisaldavad piirangu kohaldamisega seotud eeskirju. Vastavalt lõikele 3 peaks asjaomane institutsioon teavitama andmesubjekti piirangu kehtestamise peamistest põhjustest ning tema õigusest pöörduda Euroopa Andmekaitseinspektori poole. Lõige 4 sisaldab täiendavat nõuet, mis on seotud konkreetselt juurdepääsuõiguse piiramisega. Selles märgitakse, et kaebuse uurimisel eelneva lõike alusel teeb Euroopa Andmekaitseinspektor andmesubjektile teatavaks üksnes asjaolu, kas andmeid on töödeldud nõuetekohaselt, ning kui mitte, siis kas vajalikud parandused on tehtud (5). Kõnealune määruse (EÜ) nr 881/2002 muutmise ettepanek peaks tagama, et neid eeskirju saaks järgida. See lõige on tihedalt seotud teise kavandatud artiklis 7d tõstatatud küsimusega.

Euroopa Andmekaitseinspektori juurdepääs salastatud teabele

| 27. | Artikli 7d lõikes 2 sisalduv tingimus, et salastatud teavet võib avalikustada ainult andmete esitaja nõusolekul, võib Euroopa Andmekaitseinspektori poolt teostatavale sõltumatule järelevalvele samuti mõju avaldada. Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamine toob kaasa selle, et isikuandmete töötlemise suhtes võib kohaldada määruse artiklis 32 sätestatud õiguskaitsevahendeid, samuti määruse artiklis 47 sätestatud Euroopa Andmekaitseinspektori täidesaatvat pädevust. Eelkõige annab viimati nimetatud artikkel Euroopa Andmekaitseinspektorile õiguse saada vastutavalt töötlejalt või ühenduse institutsioonilt või asutuselt juurdepääs kõikidele tema uurimisteks vajalikele isikuandmetele ja kogu teabele (vt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 47 lõike 2 punkt b). On võimalik, et kõnealuse ettepaneku kontekstis võib Euroopa Andmekaitseinspektor seda õigust kasutada, et täita oma ülesannet vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 lõikele 4. Siiski muudaks artikli 7d praegune sõnastus selle õiguse tulemusliku kasutamise sõltuvaks andmete esitaja ainupädevusest. |
| --- | --- |

27.

Artikli 7d lõikes 2 sisalduv tingimus, et salastatud teavet võib avalikustada ainult andmete esitaja nõusolekul, võib Euroopa Andmekaitseinspektori poolt teostatavale sõltumatule järelevalvele samuti mõju avaldada. Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamine toob kaasa selle, et isikuandmete töötlemise suhtes võib kohaldada määruse artiklis 32 sätestatud õiguskaitsevahendeid, samuti määruse artiklis 47 sätestatud Euroopa Andmekaitseinspektori täidesaatvat pädevust. Eelkõige annab viimati nimetatud artikkel Euroopa Andmekaitseinspektorile õiguse saada vastutavalt töötlejalt või ühenduse institutsioonilt või asutuselt juurdepääs kõikidele tema uurimisteks vajalikele isikuandmetele ja kogu teabele (vt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 47 lõike 2 punkt b). On võimalik, et kõnealuse ettepaneku kontekstis võib Euroopa Andmekaitseinspektor seda õigust kasutada, et täita oma ülesannet vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 lõikele 4. Siiski muudaks artikli 7d praegune sõnastus selle õiguse tulemusliku kasutamise sõltuvaks andmete esitaja ainupädevusest.

| 28. | Artikli 7d tekst selle praegusel kujul oleks seega vastuolus määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduvate eeskirjadega. Sellega seoses soovib Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutada, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 20 ei nähta ette artiklis 46 ja 47 sisalduvate Euroopa Andmekaitseinspektori kohustuste ja pädevuse piiramist. |
| --- | --- |

28.

Artikli 7d tekst selle praegusel kujul oleks seega vastuolus määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduvate eeskirjadega. Sellega seoses soovib Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutada, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 20 ei nähta ette artiklis 46 ja 47 sisalduvate Euroopa Andmekaitseinspektori kohustuste ja pädevuse piiramist.

| 29. | Lisaks sõltumatute andmekaitseasutuste poolt pakutavatele õiguskaitsevahenditele sätestatakse andmekaitsealastes õigusaktides õigus õiguskaitsele Euroopa Kohtus (vt direktiivi 95/46/EÜ artikkel 22 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 32). Seetõttu soovib Euroopa Andmekaitseinspektor osutada asjaolule, et artikli 7d lõike 2 praegune tekst võib samuti mõjutada selle kohtuliku läbivaatuse tulemuslikkust, avaldades mõju Euroopa Kohtu võimele kaaluda, kas on loodud õiglane tasakaal rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemise vajaduse ja põhiõiguste kaitse vahel. Nagu kinnitas Esimese Astme Kohus oma 4. detsembri 2008. aasta otsuses, võib juurdepääs salastatud teabele olla vajalik, et võimaldada kohtul seda teha (6). |
| --- | --- |

29.

Lisaks sõltumatute andmekaitseasutuste poolt pakutavatele õiguskaitsevahenditele sätestatakse andmekaitsealastes õigusaktides õigus õiguskaitsele Euroopa Kohtus (vt direktiivi 95/46/EÜ artikkel 22 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 32). Seetõttu soovib Euroopa Andmekaitseinspektor osutada asjaolule, et artikli 7d lõike 2 praegune tekst võib samuti mõjutada selle kohtuliku läbivaatuse tulemuslikkust, avaldades mõju Euroopa Kohtu võimele kaaluda, kas on loodud õiglane tasakaal rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemise vajaduse ja põhiõiguste kaitse vahel. Nagu kinnitas Esimese Astme Kohus oma 4. detsembri 2008. aasta otsuses, võib juurdepääs salastatud teabele olla vajalik, et võimaldada kohtul seda teha (6).

Soovitatud muudatused

| 30. | Eespool öeldut silmas pidades kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjat üles muutma artiklit 7d sel viisil, et tagatud oleks 1) määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 vajalikkuse nõudest kinni pidamine juhul, kui komisjon keelab andmesubjektile juurdepääsu tema isikuandmetele, mis sisalduvad salastatud dokumentides, 2) artikli 20 lõigetes 3 ja 4 sätestatud eeskirjade järgimise kindlustamine ja 3) artiklis 47 sisalduva Euroopa Andmekaitseinspektori pädevuse täielik austamine. |
| --- | --- |

30.

Eespool öeldut silmas pidades kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjat üles muutma artiklit 7d sel viisil, et tagatud oleks 1) määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 vajalikkuse nõudest kinni pidamine juhul, kui komisjon keelab andmesubjektile juurdepääsu tema isikuandmetele, mis sisalduvad salastatud dokumentides, 2) artikli 20 lõigetes 3 ja 4 sätestatud eeskirjade järgimise kindlustamine ja 3) artiklis 47 sisalduva Euroopa Andmekaitseinspektori pädevuse täielik austamine.

| 31. | Selle saavutamiseks tuleks kõigepealt piirata artikli 7d lõike 2 kohaldamisala, asendades sõna „avalikustada” sõnadega „avalikult avaldada”. Selline muudatus oleks ka õiguslikult järjepidev, sest nagu eespool selgitatud, on säte võetud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 lõikest 3, mis käsitleb ainult üldsuse juurdepääsu dokumentidele. Soovitatud muudatusega lahendataks suures osas eespool käsitletud probleemid: andmesubjektide juurdepääsuõiguse piiramine ei ole enam andmeid esitava osapoole ainupädevuses, samuti ei oleks piiratud Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Kohtu võimalus sellise teabega oma ülesannete täitmiseks tutvuda. |
| --- | --- |

31.

Selle saavutamiseks tuleks kõigepealt piirata artikli 7d lõike 2 kohaldamisala, asendades sõna „avalikustada” sõnadega „avalikult avaldada”. Selline muudatus oleks ka õiguslikult järjepidev, sest nagu eespool selgitatud, on säte võetud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 9 lõikest 3, mis käsitleb ainult üldsuse juurdepääsu dokumentidele. Soovitatud muudatusega lahendataks suures osas eespool käsitletud probleemid: andmesubjektide juurdepääsuõiguse piiramine ei ole enam andmeid esitava osapoole ainupädevuses, samuti ei oleks piiratud Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Kohtu võimalus sellise teabega oma ülesannete täitmiseks tutvuda.

| 32. | Kuid seni kuni komisjoni sise-eeskirjades ja lepingutes teabeturbe kohta andmesubjekti juurdepääsu küsimust selgesõnaliselt ei käsitleta ega tagata, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 sätestatud vajalikkuse nõue on täidetud, jääb probleem lahendamata. Kui Euroopa Andmekaitseinspektor (ja Euroopa Kohus) võivad omada juurdepääsu teadmisvajaduse põhimõtte alusel ja pärast seda, kui reaalselt teabega tegelevad isikud on läbinud julgeolekukontrolli, on kaheldav, kas see on võimalik ka andmesubjekti puhul. Euroopa Andmekaitseinspektor kutsub seetõttu üles tagama, et õigust tutvuda salastatud dokumentides sisalduva isikliku teabega piiratakse ainult vajaduse korral. |
| --- | --- |

32.

Kuid seni kuni komisjoni sise-eeskirjades ja lepingutes teabeturbe kohta andmesubjekti juurdepääsu küsimust selgesõnaliselt ei käsitleta ega tagata, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 sätestatud vajalikkuse nõue on täidetud, jääb probleem lahendamata. Kui Euroopa Andmekaitseinspektor (ja Euroopa Kohus) võivad omada juurdepääsu teadmisvajaduse põhimõtte alusel ja pärast seda, kui reaalselt teabega tegelevad isikud on läbinud julgeolekukontrolli, on kaheldav, kas see on võimalik ka andmesubjekti puhul. Euroopa Andmekaitseinspektor kutsub seetõttu üles tagama, et õigust tutvuda salastatud dokumentides sisalduva isikliku teabega piiratakse ainult vajaduse korral.

III.4.   Artikkel 7e: töötlemise õiguslik alus, töödeldud andmete kategooriad, vastutava töötleja nimetamine

| 33. | Artiklis 7e määratletakse küllaltki üksikasjalikult nii komisjoni ülesanded isikuandmete töötlemisel (lõige 1) kui ka töödeldavad isikuandmed (lõiked 2–4). Artikli lõikega 5 nimetatakse komisjoni üksus määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2d tähenduses „vastutavaks töötlejaks”. |
| --- | --- |

33.

Artiklis 7e määratletakse küllaltki üksikasjalikult nii komisjoni ülesanded isikuandmete töötlemisel (lõige 1) kui ka töödeldavad isikuandmed (lõiked 2–4). Artikli lõikega 5 nimetatakse komisjoni üksus määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2d tähenduses „vastutavaks töötlejaks”.

| 34. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab artikli 7e esimest lõiget sel määral, mil selle eesmärgiks on luua õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 5. Loomulikult peaksid kõik isikuandmetega seotud töötlemistoimingud põhinema mõnel selles artiklis loetletud õiguslikul alusel. Seda silmas pidades nendib Euroopa Andmekaitseinspektor, et punktid a) „vajalik üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks (...)” ja b) „vajalik sellise lepingu täitmiseks, mille osapool on andmesubjekt” võivad piiravate meetmete kontekstis olla eriti asjakohased. |
| --- | --- |

34.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab artikli 7e esimest lõiget sel määral, mil selle eesmärgiks on luua õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 5. Loomulikult peaksid kõik isikuandmetega seotud töötlemistoimingud põhinema mõnel selles artiklis loetletud õiguslikul alusel. Seda silmas pidades nendib Euroopa Andmekaitseinspektor, et punktid a) „vajalik üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks (...)” ja b) „vajalik sellise lepingu täitmiseks, mille osapool on andmesubjekt” võivad piiravate meetmete kontekstis olla eriti asjakohased.

| 35. | Siiski tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor meelde, et vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 4 peaks isikuandmed olema „piisavad, asjakohased ega ületa selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse” ja et seetõttu peaks komisjon tagama, et kogutud isikuandmed on vajalikud määruse eelnõuga kavandatud piiravate meetmete kehtestamiseks. |
| --- | --- |

35.

Siiski tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor meelde, et vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 4 peaks isikuandmed olema „piisavad, asjakohased ega ületa selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse” ja et seetõttu peaks komisjon tagama, et kogutud isikuandmed on vajalikud määruse eelnõuga kavandatud piiravate meetmete kehtestamiseks.

| 36. | Seda silmas pidades soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor muuta artikli 7e lõiget 1 järgmiselt: „Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks töötleb komisjon vajalikke isikuandmeid”. |
| --- | --- |

36.

Seda silmas pidades soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor muuta artikli 7e lõiget 1 järgmiselt: „Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks töötleb komisjon vajalikke isikuandmeid”.

| 37. | Lisaks tuleks hoolikalt kontrollida seoses piiravate meetmetega kasutatud andmete – sealhulgas sellised elemendid nagu üldised identifikaatorid (nt maksukohustuslase ja sotsiaalkindlustusnumber) – kategooriate asjakohasust, nii üldiselt kui juhtumipõhiselt, eriti siis, kui see teave võib sisaldada andmete erikategooriaid ja vajada erilisi kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

37.

Lisaks tuleks hoolikalt kontrollida seoses piiravate meetmetega kasutatud andmete – sealhulgas sellised elemendid nagu üldised identifikaatorid (nt maksukohustuslase ja sotsiaalkindlustusnumber) – kategooriate asjakohasust, nii üldiselt kui juhtumipõhiselt, eriti siis, kui see teave võib sisaldada andmete erikategooriaid ja vajada erilisi kaitsemeetmeid.

| 38. | Sellest tulenevalt tervitab Euroopa Andmekaitseinspektor lõikes 3 sätestatud põhimõtet, mille kohaselt I lisa võib hõlmata füüsilise isiku vanemate ees- ja perekonnanimesid, kui need on teatavatel juhtudel vajalikud ainult kõnealuse loetellu kantud füüsilise isiku tuvastamiseks. See säte kajastab hästi andmekaitse eesmärkide suhtes kohaldatavate piirangute põhimõtet, mida tuleks asjakohaselt täpsustada ja kohaldada kogu artikli suhtes. Seetõttu soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor seda põhimõtet selgesõnaliselt kohaldada kõikide andmete kategooriate puhul, muutes artikli 7e lõiget 2 järgmiselt: „I lisa peaks hõlmama ainult teavet, mis on vajalik loetellu kantud füüsilise isiku tuvastamiseks ja igal juhul mitte rohkem kui järgmist teavet”. |
| --- | --- |

38.

Sellest tulenevalt tervitab Euroopa Andmekaitseinspektor lõikes 3 sätestatud põhimõtet, mille kohaselt I lisa võib hõlmata füüsilise isiku vanemate ees- ja perekonnanimesid, kui need on teatavatel juhtudel vajalikud ainult kõnealuse loetellu kantud füüsilise isiku tuvastamiseks. See säte kajastab hästi andmekaitse eesmärkide suhtes kohaldatavate piirangute põhimõtet, mida tuleks asjakohaselt täpsustada ja kohaldada kogu artikli suhtes. Seetõttu soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor seda põhimõtet selgesõnaliselt kohaldada kõikide andmete kategooriate puhul, muutes artikli 7e lõiget 2 järgmiselt: „I lisa peaks hõlmama ainult teavet, mis on vajalik loetellu kantud füüsilise isiku tuvastamiseks ja igal juhul mitte rohkem kui järgmist teavet”.

| 39. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab samuti lõiget 4, millega sätestatakse, et isikuandmete erikategooriaid, näiteks kuritegusid, kohtulikke karistusi või turvameetmeid võib töödelda ainult erijuhtudel, tingimusel, et järgitakse asjakohaseid erilisi kaitsemeetmeid ja sellist teavet ei avalikustata ega vahetata. |
| --- | --- |

39.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab samuti lõiget 4, millega sätestatakse, et isikuandmete erikategooriaid, näiteks kuritegusid, kohtulikke karistusi või turvameetmeid võib töödelda ainult erijuhtudel, tingimusel, et järgitakse asjakohaseid erilisi kaitsemeetmeid ja sellist teavet ei avalikustata ega vahetata.

| 40. | Lõike 5 puhul nendib Euroopa Andmekaitseinspektor, et määruse (EÜ) nr 881/2002 II lisas sätestatud vastutava töötleja nimetamine suurendab vastutava töötleja nähtavust ja tema rolli „kontaktisikuna”, lihtsustades seega määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevate andmesubjektide õiguste kasutamist. Siiski tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor meelde, et vaja on ka kindlustada, et vastutaval töötlejal oleks võimalik tulemuslikult tagada mitte ainult andmesubjektide õiguste kasutamine, vaid ka kõikide muude määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevate kohustuste täitmine. Seda silmas pidades võib komisjon kaaluda ettepaneku selle punkti täpsustamist, näiteks lisades lõikele 5 selgesõnalise viite vastutava töötleja vajadusele tagada määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevate kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

40.

Lõike 5 puhul nendib Euroopa Andmekaitseinspektor, et määruse (EÜ) nr 881/2002 II lisas sätestatud vastutava töötleja nimetamine suurendab vastutava töötleja nähtavust ja tema rolli „kontaktisikuna”, lihtsustades seega määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevate andmesubjektide õiguste kasutamist. Siiski tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor meelde, et vaja on ka kindlustada, et vastutaval töötlejal oleks võimalik tulemuslikult tagada mitte ainult andmesubjektide õiguste kasutamine, vaid ka kõikide muude määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevate kohustuste täitmine. Seda silmas pidades võib komisjon kaaluda ettepaneku selle punkti täpsustamist, näiteks lisades lõikele 5 selgesõnalise viite vastutava töötleja vajadusele tagada määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevate kohustuste täitmine.

III.5.   Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele

| 41. | Oluline küsimus, mida ettepanekus selgesõnaliselt käsitletud ei ole, kuid mis on kaudselt seotud loetelu koostamise korraga, puudutab seda, millises ulatuses võiks ühenduse institutsioonide poolt töödeldud isikuandmeid jagada ÜRO ja/või kolmandate riikidega, ja kui seda tehakse, siis mis tingimustel. |
| --- | --- |

41.

Oluline küsimus, mida ettepanekus selgesõnaliselt käsitletud ei ole, kuid mis on kaudselt seotud loetelu koostamise korraga, puudutab seda, millises ulatuses võiks ühenduse institutsioonide poolt töödeldud isikuandmeid jagada ÜRO ja/või kolmandate riikidega, ja kui seda tehakse, siis mis tingimustel.

| 42. | Seoses sellega soovib Euroopa Andmekaitseinspektor juhtida tähelepanu määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 9, milles sätestatakse tingimused isikuandmete edastamiseks vastuvõtjatele, kes ei ole ühenduse asutused ja kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 95/46/EÜ. Lai spekter lahendusi on kättesaadav, alates andmesubjekti nõusolekust (lõike 6 punkt a) ja õigusliku nõude esitamisest (lõike 6 punkt d) – millest võiks olla kasu juhul, kui teave on esitatud loetellu kantud isiku poolt eesmärgiga käivitada loetellu kandmise läbivaatamine – kuni ÜRO mehhanismideni, mille abil tagada EList edastatud isikuandmete piisav kaitse. |
| --- | --- |

42.

Seoses sellega soovib Euroopa Andmekaitseinspektor juhtida tähelepanu määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 9, milles sätestatakse tingimused isikuandmete edastamiseks vastuvõtjatele, kes ei ole ühenduse asutused ja kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 95/46/EÜ. Lai spekter lahendusi on kättesaadav, alates andmesubjekti nõusolekust (lõike 6 punkt a) ja õigusliku nõude esitamisest (lõike 6 punkt d) – millest võiks olla kasu juhul, kui teave on esitatud loetellu kantud isiku poolt eesmärgiga käivitada loetellu kandmise läbivaatamine – kuni ÜRO mehhanismideni, mille abil tagada EList edastatud isikuandmete piisav kaitse.

| 43. | Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et mitmesugused kavandatud töötlemistoimingud peavad olema selle süsteemiga kooskõlas, et tagada kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega vahetatavate isikuandmete piisav kaitse, ning et vajalikuks võib osutuda vastavate täpsustuste tegemine ettepanekus ning vastavad kokkulepped ÜROga. |
| --- | --- |

43.

Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et mitmesugused kavandatud töötlemistoimingud peavad olema selle süsteemiga kooskõlas, et tagada kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega vahetatavate isikuandmete piisav kaitse, ning et vajalikuks võib osutuda vastavate täpsustuste tegemine ettepanekus ning vastavad kokkulepped ÜROga.

III.6.   Muud küsimused: vastutus, eelkontroll, Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimine

| 44. | Ettepaneku artikliga 6 välistatakse piiravaid meetmeid rakendavate füüsiliste ja juriidiliste isikute vastutus, välja arvatud hooletuse puhul. Seoses sellega soovib Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, et seda artiklit ei käsitleta isikuandmete töötlemise suhtes kehtivate andmekaitsealaste õigusaktide rikkumise eest kohaldatava lepinguvälise vastutuse välistamisena, vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 32 lõikele 4, samuti direktiivi 95/46/EÜ artiklile 23. Seda silmas pidades põhinevad piirangud isikuandmete töötlemisel ja avaldamisel, mis ebaseaduslikkuse korral võib iseenesest, kehtestatud piiravatest meetmetest olenemata, tekitada moraalset kahju, nagu Euroopa Kohus on juba tunnustatud (7). |
| --- | --- |

44.

Ettepaneku artikliga 6 välistatakse piiravaid meetmeid rakendavate füüsiliste ja juriidiliste isikute vastutus, välja arvatud hooletuse puhul. Seoses sellega soovib Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, et seda artiklit ei käsitleta isikuandmete töötlemise suhtes kehtivate andmekaitsealaste õigusaktide rikkumise eest kohaldatava lepinguvälise vastutuse välistamisena, vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 32 lõikele 4, samuti direktiivi 95/46/EÜ artiklile 23. Seda silmas pidades põhinevad piirangud isikuandmete töötlemisel ja avaldamisel, mis ebaseaduslikkuse korral võib iseenesest, kehtestatud piiravatest meetmetest olenemata, tekitada moraalset kahju, nagu Euroopa Kohus on juba tunnustatud (7).

| 45. | Tuleks märkida, et Euroopa Andmekaitseinspektori poolne eelkontroll määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 alusel võib olla vajalik selles osas, kus ettepanek sätestab andmete erikategooriatega (oletatavad õiguserikkumised, kriminaalkaristused või julgeolekumeetmed) seotud töötlemistoimingud, ja mille eesmärk on jätta üksikisikud ilma omandiõiguse täielikust kasutamisest. |
| --- | --- |

45.

Tuleks märkida, et Euroopa Andmekaitseinspektori poolne eelkontroll määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 alusel võib olla vajalik selles osas, kus ettepanek sätestab andmete erikategooriatega (oletatavad õiguserikkumised, kriminaalkaristused või julgeolekumeetmed) seotud töötlemistoimingud, ja mille eesmärk on jätta üksikisikud ilma omandiõiguse täielikust kasutamisest.

| 46. | Euroopa Andmekaitseinspektor eeldab määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 alusel, et temaga konsulteeritakse õigusaktide ettepanekute ja haldusmeetmete osas, mis on seotud selliste isikuandmete töötlemisega, mida võidakse esitada terrorismis kahtlustatavate suhtes rakendatavate piiravate meetmete valdkonnas. |
| --- | --- |

46.

Euroopa Andmekaitseinspektor eeldab määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 alusel, et temaga konsulteeritakse õigusaktide ettepanekute ja haldusmeetmete osas, mis on seotud selliste isikuandmete töötlemisega, mida võidakse esitada terrorismis kahtlustatavate suhtes rakendatavate piiravate meetmete valdkonnas.

IV.   KOKKUVÕTE

| 47. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni kavatsust käsitleda ettepanekus hiljutist Euroopa Kohtu kohtupraktikat, täiustades loetelu koostamise korda ja võttes selgesõnaliselt arvesse õigust isikuandmete kaitsele, mis on otsustava tähtsusega tegur komisjoni poolt kehtestatud piiravate meetmete õiguspärasuse ja tõhususe tagamisel. |
| --- | --- |

47.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni kavatsust käsitleda ettepanekus hiljutist Euroopa Kohtu kohtupraktikat, täiustades loetelu koostamise korda ja võttes selgesõnaliselt arvesse õigust isikuandmete kaitsele, mis on otsustava tähtsusega tegur komisjoni poolt kehtestatud piiravate meetmete õiguspärasuse ja tõhususe tagamisel.

| 48. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab preambulis sisalduvaid viiteid vajadusele kohaldada määrust kooskõlas põhiõigusega isikuandmete kaitsele ja seda, et ettepaneku põhjenduses 12 tunnustatakse selgesõnaliselt andmekaitse-eeskirjade, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamist isikuandmete töötlemisel selles valdkonnas. |
| --- | --- |

48.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab preambulis sisalduvaid viiteid vajadusele kohaldada määrust kooskõlas põhiõigusega isikuandmete kaitsele ja seda, et ettepaneku põhjenduses 12 tunnustatakse selgesõnaliselt andmekaitse-eeskirjade, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamist isikuandmete töötlemisel selles valdkonnas.

| 49. | Üldise märkuse korras tahaks Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutada, et määrusega (EÜ) nr 45/2001 sätestatakse terve rida vastutavate töötlejate kohustusi ja andmesubjektide õigusi, mida kohaldatakse isegi siis, kui neid ei ole ettepanekus selgesõnaliselt nimetatud. Siiski võib mõningatel juhtudel olla soovitav esitada täiendavaid üksikasju – ja võimalikke erandeid ning piiranguid – andmekaitse kohustuste ja õiguste kohaldamise kohta piiravate meetmete valdkonnas. |
| --- | --- |

49.

Üldise märkuse korras tahaks Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutada, et määrusega (EÜ) nr 45/2001 sätestatakse terve rida vastutavate töötlejate kohustusi ja andmesubjektide õigusi, mida kohaldatakse isegi siis, kui neid ei ole ettepanekus selgesõnaliselt nimetatud. Siiski võib mõningatel juhtudel olla soovitav esitada täiendavaid üksikasju – ja võimalikke erandeid ning piiranguid – andmekaitse kohustuste ja õiguste kohaldamise kohta piiravate meetmete valdkonnas.

| 50. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab artikleid 7a ja 7c niivõrd, kuivõrd need parandavad põhiõiguste austamist, andes asjaomastele isikutele vahendid, mille abil saada teavet loetellu kandmise põhjuste kohta. Siiski märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et need sätted ei välista määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid samalaadseid kohustusi. Selles kontekstis soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjal kaaluda, kas ettepanekus tuleks selgesõnaliselt täpsustada andmekaitse põhimõtete erandeid, mis võivad olla vajalikud, näiteks nagu vajadus edasi lükata teabe avaldamist artikli 12 alusel seniks, kuni esialgne otsus on tehtud. |
| --- | --- |

50.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab artikleid 7a ja 7c niivõrd, kuivõrd need parandavad põhiõiguste austamist, andes asjaomastele isikutele vahendid, mille abil saada teavet loetellu kandmise põhjuste kohta. Siiski märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et need sätted ei välista määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid samalaadseid kohustusi. Selles kontekstis soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjal kaaluda, kas ettepanekus tuleks selgesõnaliselt täpsustada andmekaitse põhimõtete erandeid, mis võivad olla vajalikud, näiteks nagu vajadus edasi lükata teabe avaldamist artikli 12 alusel seniks, kuni esialgne otsus on tehtud.

| 51. | Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et muutes konfidentsiaalsete dokumentide avalikustamise sõltuvaks andmete esitaja nõusolekust, võib artikkel 7d piirata andmesubjekti õigust tutvuda oma isikuandmetega vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 13 sätestatule ning Euroopa Andmekaitseinspektori ja ka Euroopa Kohtu võimalust tutvuda salastatud teabes sisalduvate isikuandmetega, et nad saaksid oma ülesandeid tulemuslikult täita. Seda silmas pidades kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor üles muutma kõnealust sätet, eelkõige asendades sõna „avalikustada” sõnadega „avalikult avaldada”. |
| --- | --- |

51.

Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et muutes konfidentsiaalsete dokumentide avalikustamise sõltuvaks andmete esitaja nõusolekust, võib artikkel 7d piirata andmesubjekti õigust tutvuda oma isikuandmetega vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 13 sätestatule ning Euroopa Andmekaitseinspektori ja ka Euroopa Kohtu võimalust tutvuda salastatud teabes sisalduvate isikuandmetega, et nad saaksid oma ülesandeid tulemuslikult täita. Seda silmas pidades kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor üles muutma kõnealust sätet, eelkõige asendades sõna „avalikustada” sõnadega „avalikult avaldada”.

| 52. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab artiklit 7e sel määral, mil selle eesmärgiks on luua õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 5. Siiski soovitab ta mõningaid muudatusi tagamaks, et töödeldud andmeid kasutatakse konkreetsetel eesmärkidel ja need on asjakohased, ning et vastutava töötleja roll on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

52.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab artiklit 7e sel määral, mil selle eesmärgiks on luua õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 5. Siiski soovitab ta mõningaid muudatusi tagamaks, et töödeldud andmeid kasutatakse konkreetsetel eesmärkidel ja need on asjakohased, ning et vastutava töötleja roll on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.

| 53. | Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et andmete võimalik edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele peaks olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9, eesmärgiga tagada nende andmete piisav kaitse. Seetõttu võib osutuda vajalikuks ettepaneku täpsustamine ning kokkulepete sõlmimine ÜROga. |
| --- | --- |

53.

Euroopa Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et andmete võimalik edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele peaks olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9, eesmärgiga tagada nende andmete piisav kaitse. Seetõttu võib osutuda vajalikuks ettepaneku täpsustamine ning kokkulepete sõlmimine ÜROga.

| 54. | Lisaks märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et ettepanekuga ei piirata võimalikku vastutust isikuandmete ebaseadusliku töötlemise ja avaldamise puhul, et vajalikuks võib osutuda määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 kohane eelkontroll, ning et ta eeldab temaga konsulteerimist seoses edasiste õigusaktide ettepanekute ja haldusmeetmetega selles valdkonnas. |
| --- | --- |

54.

Lisaks märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et ettepanekuga ei piirata võimalikku vastutust isikuandmete ebaseadusliku töötlemise ja avaldamise puhul, et vajalikuks võib osutuda määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 kohane eelkontroll, ning et ta eeldab temaga konsulteerimist seoses edasiste õigusaktide ettepanekute ja haldusmeetmetega selles valdkonnas.

Brüssel, 28. juuli 2009

Euroopa Andmekaitseinspektor

Peter HUSTINX

---

(1)  Euroopa Kohtu 3. septembri 2008. aasta otsus kohtuasjades C-402/05 P ja C-415/05 P: Kadi ja Al Barakaat International Foundation vs. nõukogu, veel avaldamata.

1

vs

(2)  Eespool 1. joonealuses märkuses viidatud Kadi kohtuasi, vt eelkõige punkti 285.

2

(3)  Komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsus 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni kodukorda (EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1).

3

(4)  Vt otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom osa 19 ja nt Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise salastatud teavet käsitleva julgeolekulepingu artikli 4 lõige 7 (ELT L 115, 3.5.2007, lk 30).

4

(5)  Artikli 20 lõigetes 3 ja 4 mainitud teabe andmist võib edasi lükata niikauaks, et piirang nimetatud teabe suhtes enam ei kehti (vt artikli 20 lõige 5).

5

(6)  Esimese Astme Kohtu 4. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-284/08: PMOI vs. nõukogu, veel avaldamata, vt eelkõige punkte 74–76.

6

vs

(7)  Esimese Astme Kohtu 12. septembri 2007 aasta otsus kohtuasjas T-259/03: Kalliopi Nikolau vs. komisjon, EKL 2007, lk II-99; Esimese Astme Kohtu 8. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas T-48/05: Franchet ja Byk vs. komisjon, veel avaldamata.

7

vs

vs

---

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/8

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses

2009/C 276/02

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon võttis 10. juunil 2009. aastal vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses (1). Euroopa Andmekaitseinspektor esitab käesoleva arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 41. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 10. juunil 2009. aastal vastu teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses (1). Euroopa Andmekaitseinspektor esitab käesoleva arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 41.

| 2. | Enne teatise vastuvõtmist konsulteeris komisjon mitteametlikult Euroopa Andmekaitseinspektoriga kirja teel 19. mail 2009. Euroopa Andmekaitseinspektor vastas nimetatud konsulteerimisele 20. mail 2009 mitteametlike märkuste saatmisega, mille eesmärk on parandada komisjoni teksti. Lisaks on Euroopa Andmekaitseinspektor andnud aktiivse panuse vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna mitmeaastast programmi käsitleva politsei- ja kohtukoostöö töörühma 14. jaanuari 2009. aasta kirja (2) koostamisse. |
| --- | --- |

2.

Enne teatise vastuvõtmist konsulteeris komisjon mitteametlikult Euroopa Andmekaitseinspektoriga kirja teel 19. mail 2009. Euroopa Andmekaitseinspektor vastas nimetatud konsulteerimisele 20. mail 2009 mitteametlike märkuste saatmisega, mille eesmärk on parandada komisjoni teksti. Lisaks on Euroopa Andmekaitseinspektor andnud aktiivse panuse vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna mitmeaastast programmi käsitleva politsei- ja kohtukoostöö töörühma 14. jaanuari 2009. aasta kirja (2) koostamisse.

| 3. | Teatises rõhutatakse (punkt 1), et Euroopa Liidul „tuleb senistest kordaminekutest ja puudustest õppides võtta vastu uus, tulevikku suunatud mitmeaastane programm. Selles tuleb kindlaks määrata järgmise viie aasta prioriteedid”. Nimetatud mitmeaastane programm (mida tuntakse juba Stockholmi programmina) on järelmeede Tampere ja Haagi programmidele, mis andsid tugeva poliitilise tõuke vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tekkimiseks. |
| --- | --- |

3.

Teatises rõhutatakse (punkt 1), et Euroopa Liidul „tuleb senistest kordaminekutest ja puudustest õppides võtta vastu uus, tulevikku suunatud mitmeaastane programm. Selles tuleb kindlaks määrata järgmise viie aasta prioriteedid”. Nimetatud mitmeaastane programm (mida tuntakse juba Stockholmi programmina) on järelmeede Tampere ja Haagi programmidele, mis andsid tugeva poliitilise tõuke vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tekkimiseks.

| 4. | Teatis peaks olema nimetatud uue mitmeaastane programmi aluseks. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib sellega seoses, et kuigi mitmeaastased programmid ei ole iseenesest siduvad õigusaktid, avaldavad need suurt mõju asjaomases valdkonnas institutsioonide arendatavale poliitikale, kuna programmist tulenevad mitmed konkreetsed õigusloomega seotud ja õigusloomega mitteseotud meetmed. |
| --- | --- |

4.

Teatis peaks olema nimetatud uue mitmeaastane programmi aluseks. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib sellega seoses, et kuigi mitmeaastased programmid ei ole iseenesest siduvad õigusaktid, avaldavad need suurt mõju asjaomases valdkonnas institutsioonide arendatavale poliitikale, kuna programmist tulenevad mitmed konkreetsed õigusloomega seotud ja õigusloomega mitteseotud meetmed.

| 5. | Teatist tuleb hinnata sellest seisukohast. See on arutelu järgmine etapp, mis enamvähem algas nõukogu eesistuja poolt ideede saamiseks loodud nn tuleviku nõuanderühma 2008. aasta juunis esitatud kahe aruandega „Vabadus, julgeolek, eraelu puutumatus – Euroopa siseküsimused avatud maailmas” (3) ja „ELi tulevase justiitsprogrammi jaoks pakutud lahendused” (4). |
| --- | --- |

5.

Teatist tuleb hinnata sellest seisukohast. See on arutelu järgmine etapp, mis enamvähem algas nõukogu eesistuja poolt ideede saamiseks loodud nn tuleviku nõuanderühma 2008. aasta juunis esitatud kahe aruandega „Vabadus, julgeolek, eraelu puutumatus – Euroopa siseküsimused avatud maailmas” (3) ja „ELi tulevase justiitsprogrammi jaoks pakutud lahendused” (4).

II.   ARVAMUSE PÕHISISU

| 6. | Käesolev arvamus ei ole üksnes vastus teatisele, vaid selles antakse ka Euroopa Andmekaitseinspektori panus üldisemasse arutellu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tulevikust, mille tulemusena tuleb luua uus strateegiline tööprogramm (Stockholmi programm), nagu on välja kuulutatud eesistujariigi Rootsi poolt (5). Käesolevas arvamuses käsitletakse ka Lissaboni lepingu võimaliku jõustumise mõningaid tagajärgi. |
| --- | --- |

6.

Käesolev arvamus ei ole üksnes vastus teatisele, vaid selles antakse ka Euroopa Andmekaitseinspektori panus üldisemasse arutellu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tulevikust, mille tulemusena tuleb luua uus strateegiline tööprogramm (Stockholmi programm), nagu on välja kuulutatud eesistujariigi Rootsi poolt (5). Käesolevas arvamuses käsitletakse ka Lissaboni lepingu võimaliku jõustumise mõningaid tagajärgi.

| 7. | Pärast arvamuse peamiste aspektide esitamist III osas esitatakse IV osas üldine hinnang teatisele. |
| --- | --- |

7.

Pärast arvamuse peamiste aspektide esitamist III osas esitatakse IV osas üldine hinnang teatisele.

| 8. | V osas käsitletakse küsimust, kuidas isikuandmete suurema vahetamise kontekstis reageerida vajadusele jätkuvalt kaitsta eraelu ja isikuandmeid. Keskendutakse isikuandmete ja eraelu kaitset käsitleva teatise punktile 2.3, ja üldisemale vajadusele võtta täiendavaid, nii õigusloomega seotud kui ka õigusloomega mitteseotud meetmeid andmekaitseraamistiku parandamiseks. |
| --- | --- |

8.

V osas käsitletakse küsimust, kuidas isikuandmete suurema vahetamise kontekstis reageerida vajadusele jätkuvalt kaitsta eraelu ja isikuandmeid. Keskendutakse isikuandmete ja eraelu kaitset käsitleva teatise punktile 2.3, ja üldisemale vajadusele võtta täiendavaid, nii õigusloomega seotud kui ka õigusloomega mitteseotud meetmeid andmekaitseraamistiku parandamiseks.

| 9. | VI osas käsitletakse vajadusi andmete säilitamise, teabele juurdepääsu ja teabevahetuse ning õiguskaitsevahendite järele ning vastavaid võimalusi, ehk teatise sõnadega „kaitsevalmis Euroopat”. Teatise punkt 4 sisaldab mitmeid eesmärke seoses teabe liikumisega ja tehnoloogiavahenditega, eelkõige punktides 4.1.2 (Teabe haldamine), 4.1.3 (Vajalike tehnoloogiavahendite kasutamine) ja 4.2.3.2 (Infosüsteemid). Selles kontekstis sisaldab kõige suuremat väljakutset ettepanek Euroopa teabemudeli väljatöötamiseks (punktis 4.1.2). Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses analüüsitakse seda ettepanekut põhjalikult. |
| --- | --- |

9.

VI osas käsitletakse vajadusi andmete säilitamise, teabele juurdepääsu ja teabevahetuse ning õiguskaitsevahendite järele ning vastavaid võimalusi, ehk teatise sõnadega „kaitsevalmis Euroopat”. Teatise punkt 4 sisaldab mitmeid eesmärke seoses teabe liikumisega ja tehnoloogiavahenditega, eelkõige punktides 4.1.2 (Teabe haldamine), 4.1.3 (Vajalike tehnoloogiavahendite kasutamine) ja 4.2.3.2 (Infosüsteemid). Selles kontekstis sisaldab kõige suuremat väljakutset ettepanek Euroopa teabemudeli väljatöötamiseks (punktis 4.1.2). Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses analüüsitakse seda ettepanekut põhjalikult.

| 10. | VII osas puudutatakse lühidalt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala andmekaitsega seotud konkreetset küsimust, nimelt õiguskaitse kättesaadavust ja e-õiguskeskkonda. |
| --- | --- |

10.

VII osas puudutatakse lühidalt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala andmekaitsega seotud konkreetset küsimust, nimelt õiguskaitse kättesaadavust ja e-õiguskeskkonda.

III.   ARVAMUSE ASPEKTID

| 11. | Käesolevas arvamuses on teatise analüüsimisel peatähelepanu pööratud põhiõiguste kaitse vajadusele ja üldisemalt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tulevikule, mida kujundatakse uue mitmeaastase programmiga. Arvamus tugineb Euroopa Andmekaitseinspektori panusele selle valdkonna ELi poliitika väljatöötamisel, mille ta on andnud peamiselt nõustajana. Siiani on Euroopa Andmekaitseinspektor võtnud Haagi programmist tulenevate algatuste kohta vastu rohkem kui 30 arvamust ja märkust, mis on kõik kättesaadaval Euroopa Andmekaitseinspektori veebisaidil. |
| --- | --- |

11.

Käesolevas arvamuses on teatise analüüsimisel peatähelepanu pööratud põhiõiguste kaitse vajadusele ja üldisemalt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tulevikule, mida kujundatakse uue mitmeaastase programmiga. Arvamus tugineb Euroopa Andmekaitseinspektori panusele selle valdkonna ELi poliitika väljatöötamisel, mille ta on andnud peamiselt nõustajana. Siiani on Euroopa Andmekaitseinspektor võtnud Haagi programmist tulenevate algatuste kohta vastu rohkem kui 30 arvamust ja märkust, mis on kõik kättesaadaval Euroopa Andmekaitseinspektori veebisaidil.

| 12. | Teatise hindamisel võtab Euroopa Andmekaitseinspektor arvesse eelkõige allpool esitatud nelja aspekti, mis on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku seisukohast olulised. Kõigil nendel aspektidel on ka teatises määrav roll. |
| --- | --- |

12.

Teatise hindamisel võtab Euroopa Andmekaitseinspektor arvesse eelkõige allpool esitatud nelja aspekti, mis on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku seisukohast olulised. Kõigil nendel aspektidel on ka teatises määrav roll.

| 13. | Esimene aspekt on info- ja sidetehnoloogia arengust tulenev kodanikke puudutava digitaalinfo hüppeline kasv (6). Ühiskond on muutumas nn järelevalveühiskonnaks, kus kodaniku iga tehingu ja peaaegu iga liikumise/liigutuse kohta luuakse tõenäoliselt digitaalne salvestus. RFID-kiipide kasutamise teel toimub nn asjade interneti ja aruka keskkonna kiire areng. Järjest rohkem kasutatakse inimkeha digitaliseeritud näitajaid (biomeetria). See toob endaga kaasa üha enam ühendatud maailma, kus riiklikel korrakaitseorganisatsioonidel võib olla juurdepääs tohutule hulgale potentsiaalselt kasulikule teabele, mis võib konkreetsete inimeste elu otseselt mõjutada. |
| --- | --- |

13.

Esimene aspekt on info- ja sidetehnoloogia arengust tulenev kodanikke puudutava digitaalinfo hüppeline kasv (6). Ühiskond on muutumas nn järelevalveühiskonnaks, kus kodaniku iga tehingu ja peaaegu iga liikumise/liigutuse kohta luuakse tõenäoliselt digitaalne salvestus. RFID-kiipide kasutamise teel toimub nn asjade interneti ja aruka keskkonna kiire areng. Järjest rohkem kasutatakse inimkeha digitaliseeritud näitajaid (biomeetria). See toob endaga kaasa üha enam ühendatud maailma, kus riiklikel korrakaitseorganisatsioonidel võib olla juurdepääs tohutule hulgale potentsiaalselt kasulikule teabele, mis võib konkreetsete inimeste elu otseselt mõjutada.

| 14. | Teine aspekt on rahvusvahelistumine. Kui ühelt poolt ei ole digitaalajastu andmevahetus piiratud Euroopa Liidu välispiiridega, siis teiselt poolt suureneb paljude ELi tegevuste juures vajadus rahvusvaheliseks koostööks õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas: terrorismivastane võitlus, politsei- ja õigusalane koostöö, tsiviilasjad ja piirkontroll on ainult mõned näited. |
| --- | --- |

14.

Teine aspekt on rahvusvahelistumine. Kui ühelt poolt ei ole digitaalajastu andmevahetus piiratud Euroopa Liidu välispiiridega, siis teiselt poolt suureneb paljude ELi tegevuste juures vajadus rahvusvaheliseks koostööks õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas: terrorismivastane võitlus, politsei- ja õigusalane koostöö, tsiviilasjad ja piirkontroll on ainult mõned näited.

| 15. | Kolmas aspekt on andmete kasutamine õiguskaitsega seotud eesmärkidel: hiljutised ohud ühiskonnale, olenemata sellest, kas need olid seotud terrorismiga või mitte, on õiguskaitseasutustele kaasa toonud (vajaduse neile anda) rohkem võimalusi isikuandmete kogumiseks, säilitamiseks ja vahetamiseks. Paljudel juhtudel on aktiivselt kaasatud eraõiguslikud isikud, nagu on muu hulgas näidanud andmete säilitamise direktiiv (7) ja erinevad broneeringuinfoga seotud vahendid (8). |
| --- | --- |

15.

Kolmas aspekt on andmete kasutamine õiguskaitsega seotud eesmärkidel: hiljutised ohud ühiskonnale, olenemata sellest, kas need olid seotud terrorismiga või mitte, on õiguskaitseasutustele kaasa toonud (vajaduse neile anda) rohkem võimalusi isikuandmete kogumiseks, säilitamiseks ja vahetamiseks. Paljudel juhtudel on aktiivselt kaasatud eraõiguslikud isikud, nagu on muu hulgas näidanud andmete säilitamise direktiiv (7) ja erinevad broneeringuinfoga seotud vahendid (8).

| 16. | Neljas aspekt on vaba liikumine. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguline arendamine nõuab alas sisepiiride ja vaba liikumise võimalike takistuste jätkuvat kõrvaldamist. Selle valdkonna uute õigusaktidega ei tohiks mingil juhul luua uusi takistusi. Vaba liikumine tähendab praeguses kontekstis ühelt poolt isikute vaba liikumist ja teiselt poolt (isiku)andmete vaba liikumist. |
| --- | --- |

16.

Neljas aspekt on vaba liikumine. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguline arendamine nõuab alas sisepiiride ja vaba liikumise võimalike takistuste jätkuvat kõrvaldamist. Selle valdkonna uute õigusaktidega ei tohiks mingil juhul luua uusi takistusi. Vaba liikumine tähendab praeguses kontekstis ühelt poolt isikute vaba liikumist ja teiselt poolt (isiku)andmete vaba liikumist.

| 17. | Nimetatud neli aspekti näitavad, et informatsiooni kasutamise kontekst muutub kiiresti. Sellega seoses ei saa olla kahtlust, et on vaja tugevat mehhanismi kodanike põhiõiguste kaitseks, eelkõige eraelu ja isikuandmete kaitseks. Nimetatud põhjustel on Euroopa Andmekaitseinspektor oma analüüsil keskendunud kaitse vajadusele, nagu on osutatud punktis 11. |
| --- | --- |

17.

Nimetatud neli aspekti näitavad, et informatsiooni kasutamise kontekst muutub kiiresti. Sellega seoses ei saa olla kahtlust, et on vaja tugevat mehhanismi kodanike põhiõiguste kaitseks, eelkõige eraelu ja isikuandmete kaitseks. Nimetatud põhjustel on Euroopa Andmekaitseinspektor oma analüüsil keskendunud kaitse vajadusele, nagu on osutatud punktis 11.

IV.   ÜLDINE HINNANG

| 18. | Komisjoni teatise ja Stockholmi programmi eesmärk on määrata kindlaks ELi järgmise viie aasta kavatsused, arvestades, et nende mõju kestab arvatavasti isegi kauem. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et teatis on koostatud nn Lissaboni-neutraalselt. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab täielikult, miks komisjon on kasutanud seda lähenemisviisi, kuid ta tunneb samuti kahetsust, et teatise koostamisel ei saanud täielikult ära kasutada neid täiendavaid võimalusi, mida Lissaboni leping pakub. Käesolevas arvamuses pööratakse Lissaboni lepingu võimalustele suuremat tähelepanu. |
| --- | --- |

18.

Komisjoni teatise ja Stockholmi programmi eesmärk on määrata kindlaks ELi järgmise viie aasta kavatsused, arvestades, et nende mõju kestab arvatavasti isegi kauem. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et teatis on koostatud nn Lissaboni-neutraalselt. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab täielikult, miks komisjon on kasutanud seda lähenemisviisi, kuid ta tunneb samuti kahetsust, et teatise koostamisel ei saanud täielikult ära kasutada neid täiendavaid võimalusi, mida Lissaboni leping pakub. Käesolevas arvamuses pööratakse Lissaboni lepingu võimalustele suuremat tähelepanu.

| 19. | Teatis tugineb ELi viimaste aastate tegevuse tulemustele vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas. Nimetatud tulemusi võib iseloomustada sündmustele reageerivatena, kusjuures rõhk on meetmetel, mis laiendavad õiguskaitseasutuste volitusi ja piiravad kodanikke. Nii on kindlasti valdkondades, kus kasutatakse ja vahetatakse palju isikuandmeid ning mis on seetõttu andmekaitse suhtes eriti olulised. Tulemused on ajendatud sündmustest, sest sellised valdkonnavälised sündmused nagu 9/11 ning Madridi ja Londoni pommiplahvatused andsid olulise tõuke seadusandlikule tegevusele. Näiteks broneeringuinfo edastamist Ameerika Ühendriikidele võib käsitleda, kui 9/11 terrorirünnaku tagajärge (9) ning Londoni pommiplahvatused põhjustasid andmete säilitamise direktiivi 2006/24/EÜ vastuvõtmise (10). Tähelepanu pöörati rohkem sekkuvatele meetmetele, kuna ELi seadusandja keskendus meetmetele, mis hõlbustavad andmete kasutamist ja vahetamist, samas kui isikuandmete kaitse tagamise meetmeid käsitleti kui vähem kiireloomulisi. Peamine kaitsemeede, nõukogu raamotsus 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, (11) võeti vastu pärast kolme aasta pikkust arutamist nõukogus. Tulemuseks oli nõukogu raamotsus, mis ei ole täiesti rahuldav (vt punkte 29–30). |
| --- | --- |

19.

Teatis tugineb ELi viimaste aastate tegevuse tulemustele vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas. Nimetatud tulemusi võib iseloomustada sündmustele reageerivatena, kusjuures rõhk on meetmetel, mis laiendavad õiguskaitseasutuste volitusi ja piiravad kodanikke. Nii on kindlasti valdkondades, kus kasutatakse ja vahetatakse palju isikuandmeid ning mis on seetõttu andmekaitse suhtes eriti olulised. Tulemused on ajendatud sündmustest, sest sellised valdkonnavälised sündmused nagu 9/11 ning Madridi ja Londoni pommiplahvatused andsid olulise tõuke seadusandlikule tegevusele. Näiteks broneeringuinfo edastamist Ameerika Ühendriikidele võib käsitleda, kui 9/11 terrorirünnaku tagajärge (9) ning Londoni pommiplahvatused põhjustasid andmete säilitamise direktiivi 2006/24/EÜ vastuvõtmise (10). Tähelepanu pöörati rohkem sekkuvatele meetmetele, kuna ELi seadusandja keskendus meetmetele, mis hõlbustavad andmete kasutamist ja vahetamist, samas kui isikuandmete kaitse tagamise meetmeid käsitleti kui vähem kiireloomulisi. Peamine kaitsemeede, nõukogu raamotsus 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, (11) võeti vastu pärast kolme aasta pikkust arutamist nõukogus. Tulemuseks oli nõukogu raamotsus, mis ei ole täiesti rahuldav (vt punkte 29–30).

| 20. | Viimaste aastate kogemused näitavad, et enne uute õigusaktide vastuvõtmist tuleb analüüsida nende tagajärgi õiguskaitseasutustele ja Euroopa kodanikele. Nimetatud analüüsis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta, mida õigusakt tähendaks eraelu jaoks, ning õiguskaitse tõhusust, esiteks siis, kui tehakse uue õigusakti ettepanek ning seda arutatakse, kuid ka pärast selliste õigusaktide rakendamist, perioodilise läbivaatamise teel. Selline analüüs on samuti oluline enne, kui uue mitmeaastase programmiga määratakse kindlaks lähema tuleviku peamised algatused. |
| --- | --- |

20.

Viimaste aastate kogemused näitavad, et enne uute õigusaktide vastuvõtmist tuleb analüüsida nende tagajärgi õiguskaitseasutustele ja Euroopa kodanikele. Nimetatud analüüsis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta, mida õigusakt tähendaks eraelu jaoks, ning õiguskaitse tõhusust, esiteks siis, kui tehakse uue õigusakti ettepanek ning seda arutatakse, kuid ka pärast selliste õigusaktide rakendamist, perioodilise läbivaatamise teel. Selline analüüs on samuti oluline enne, kui uue mitmeaastase programmiga määratakse kindlaks lähema tuleviku peamised algatused.

| 21. | Euroopa Andmekaitseinspektoril on hea meel, et teatises tunnistatakse, et põhiõiguste kaitse ja eelkõige isikuandmete kaitse on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku üks põhiküsimusi. Teatise punktis 2 määratletakse EL, kui ühtsetel väärtustel põhinevate põhiõiguste kaitse ainulaadne ala. Samuti on hea, et ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga on nimetatud prioriteetseks küsimuseks – isegi teatise esimeseks prioriteetseks küsimuseks. Nimetatud ühinemine on oluline samm põhiõiguste kaitse harmoonilise ja ühtse süsteemi tagamiseks. Lisaks on andmekaitsele antud teatises oluline koht. |
| --- | --- |

21.

Euroopa Andmekaitseinspektoril on hea meel, et teatises tunnistatakse, et põhiõiguste kaitse ja eelkõige isikuandmete kaitse on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku üks põhiküsimusi. Teatise punktis 2 määratletakse EL, kui ühtsetel väärtustel põhinevate põhiõiguste kaitse ainulaadne ala. Samuti on hea, et ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga on nimetatud prioriteetseks küsimuseks – isegi teatise esimeseks prioriteetseks küsimuseks. Nimetatud ühinemine on oluline samm põhiõiguste kaitse harmoonilise ja ühtse süsteemi tagamiseks. Lisaks on andmekaitsele antud teatises oluline koht.

| 22. | Teatise see aspekt näitab ilmset kavatsust tagada kodanike õiguste kaitse ja võtta sellega tasakaalustatum lähenemisviis. Valitsused peavad küll võtma vastu asjakohased õigusaktid kodanike turvalisuse tagamiseks, kuid meie Euroopa ühiskonnas peavad nad täielikult austama kodanike põhiõigusi. Olemine kodanike teenistuses (12) nõuab sellist Euroopa Liitu, mis hoiaks kõnealust tasakaalu. |
| --- | --- |

22.

Teatise see aspekt näitab ilmset kavatsust tagada kodanike õiguste kaitse ja võtta sellega tasakaalustatum lähenemisviis. Valitsused peavad küll võtma vastu asjakohased õigusaktid kodanike turvalisuse tagamiseks, kuid meie Euroopa ühiskonnas peavad nad täielikult austama kodanike põhiõigusi. Olemine kodanike teenistuses (12) nõuab sellist Euroopa Liitu, mis hoiaks kõnealust tasakaalu.

| 23. | Euroopa Andmekaitseinspektori arvates võetakse teatises väga hästi arvesse nimetatud tasakaalu vajadust, sealhulgas isikuandmete kaitse vajadust. Teatisega tunnistatakse vajadust muuta rõhuasetust. See on oluline seetõttu, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala ei tohiks soodustada järkjärgulist liikumist järelevalveühiskonna suunas. Euroopa Andmekaitseinspektor loodab, et nõukogu võtab Stockholmi programmis sama lähenemisviisi, tunnustades samuti punktis 25 esitatud suuniseid. |
| --- | --- |

23.

Euroopa Andmekaitseinspektori arvates võetakse teatises väga hästi arvesse nimetatud tasakaalu vajadust, sealhulgas isikuandmete kaitse vajadust. Teatisega tunnistatakse vajadust muuta rõhuasetust. See on oluline seetõttu, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala ei tohiks soodustada järkjärgulist liikumist järelevalveühiskonna suunas. Euroopa Andmekaitseinspektor loodab, et nõukogu võtab Stockholmi programmis sama lähenemisviisi, tunnustades samuti punktis 25 esitatud suuniseid.

| 24. | Kõik see on nüüd veelgi olulisem, kuna vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on ala, mis „kujundab kodanike elukeskkonna, eriti nende oma vastutuse ning isikliku ja sotsiaalse turvalisuse erasfääri, mida kaitstakse põhiõigustega”, nagu alles hiljuti rõhutas Saksamaa konstitutsioonikohus Lissaboni lepingut käsitlevas 30. juuni 2009. aasta otsuses (13). |
| --- | --- |

24.

Kõik see on nüüd veelgi olulisem, kuna vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on ala, mis „kujundab kodanike elukeskkonna, eriti nende oma vastutuse ning isikliku ja sotsiaalse turvalisuse erasfääri, mida kaitstakse põhiõigustega”, nagu alles hiljuti rõhutas Saksamaa konstitutsioonikohus Lissaboni lepingut käsitlevas 30. juuni 2009. aasta otsuses (13).

| 25. | Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et sellises valdkonnas:






  — | peaks informatsiooni vahetamine liikmesriikide ametiasutuste ning asjakohastel juhtudel Euroopa asutuste ja andmebaaside vahel toimuma sobivate ja tõhusate mehhanismide alusel, mis täielikult austavad kodanike põhiõigusi ja tagavad vastastikuse usalduse; |
| --- | --- | --- |

25.

Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et sellises valdkonnas:

—

peaks informatsiooni vahetamine liikmesriikide ametiasutuste ning asjakohastel juhtudel Euroopa asutuste ja andmebaaside vahel toimuma sobivate ja tõhusate mehhanismide alusel, mis täielikult austavad kodanike põhiõigusi ja tagavad vastastikuse usalduse;

| — | see nõuab teabe kättesaadavusele ja liikmesriikide (ja ELi) õigussüsteemide vastastikusele tunnustamisele lisaks andmekaitse standardite ühtlustamist, näiteks (kuid mitte üksnes) andmekaitse ühise raamistiku kaudu; |
| --- | --- |

—

see nõuab teabe kättesaadavusele ja liikmesriikide (ja ELi) õigussüsteemide vastastikusele tunnustamisele lisaks andmekaitse standardite ühtlustamist, näiteks (kuid mitte üksnes) andmekaitse ühise raamistiku kaudu;

| — | nimetatud ühised standardid ei tohiks olla ainult kasutamiseks piiriülese mõõtmega olukordades. Vastastikune usaldus on võimalik ainult juhul, kui standardid on kindlad ja neid järgitakse alati, ilma ohuta, et nende järgimine lõppeb juhul, kui piiriülene mõõde puudub või pole see enam ilmne. Lisaks ei ole võimalik eristada siseriiklikku ja piiriülest teavet, eriti teabe kasutamise korral (14). |
| --- | --- |

—

nimetatud ühised standardid ei tohiks olla ainult kasutamiseks piiriülese mõõtmega olukordades. Vastastikune usaldus on võimalik ainult juhul, kui standardid on kindlad ja neid järgitakse alati, ilma ohuta, et nende järgimine lõppeb juhul, kui piiriülene mõõde puudub või pole see enam ilmne. Lisaks ei ole võimalik eristada siseriiklikku ja piiriülest teavet, eriti teabe kasutamise korral (14).

V.   ANDMEKAITSE VAHENDID

V.1.   Ulatusliku andmekaitsesüsteemi suunas

| 26. | Euroopa Andmekaitseinspektor kiidab heaks sellise strateegilise lähenemisviisi, millega andmekaitsele antakse teatises tähtis koht. Mitmed vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala algatused tuginevad tõepoolest isikuandmete kasutamisele ning hea andmekaitse on nende eduks väga oluline. Eraelu puutumatuse austamine ja andmekaitse pole mitte ainult järjest rohkem tunnustatud juriidiline kohustus ELi tasandil, vaid ka Euroopa kodanikele oluline küsimus Eurobaromeetri tulemuste alusel (15). Lisaks on isikuandmetele juurdepääsu piiramine oluline usalduse tagamiseks õiguskaitseorganite suhtes. |
| --- | --- |

26.

Euroopa Andmekaitseinspektor kiidab heaks sellise strateegilise lähenemisviisi, millega andmekaitsele antakse teatises tähtis koht. Mitmed vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala algatused tuginevad tõepoolest isikuandmete kasutamisele ning hea andmekaitse on nende eduks väga oluline. Eraelu puutumatuse austamine ja andmekaitse pole mitte ainult järjest rohkem tunnustatud juriidiline kohustus ELi tasandil, vaid ka Euroopa kodanikele oluline küsimus Eurobaromeetri tulemuste alusel (15). Lisaks on isikuandmetele juurdepääsu piiramine oluline usalduse tagamiseks õiguskaitseorganite suhtes.

| 27. | Teatise punktis 2.3 sätestatakse, et tuleb kehtestada kõikehõlmav andmekaitsesüsteem, mis hõlmab kõiki ELi pädevusvaldkondi (16). Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult seda eesmärki, sõltumata sellest, kas Lissaboni leping jõustub. Ta märgib samuti, et selline skeem ei tähenda tingimata seda, et kogu andmetöötluse suhtes rakendatakse ühte õiguslikku raamistikku. Kehtivate asutamislepingute alusel on kogu andmetöötluse suhtes ühe kõikehõlmava õigusliku raamistiku vastuvõtmise võimalused piiratud sammastel põhineva struktuuri tõttu ja seetõttu, et – vähemalt esimeses sambas – tugineb Euroopa institutsioonides töödeldavate andmete kaitse eraldi õiguslikule alusele (EÜ asutamislepingu artikkel 286). Kuid Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et mõningaid parandusi võib rakendada kehtivate asutamislepingute võimaluste täieliku ärakasutamisega, nagu on juba toonitatud komisjoni teatises „Haagi programmi rakendamine: edasised sammud” (17). Pärast Lissaboni lepingu jõustumist annab ELi toimimise lepingu artikkel 16 vajaliku õigusliku aluse kogu andmetöötluse suhtes ühe kõikehõlmava õigusliku raamistiku vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

27.

Teatise punktis 2.3 sätestatakse, et tuleb kehtestada kõikehõlmav andmekaitsesüsteem, mis hõlmab kõiki ELi pädevusvaldkondi (16). Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult seda eesmärki, sõltumata sellest, kas Lissaboni leping jõustub. Ta märgib samuti, et selline skeem ei tähenda tingimata seda, et kogu andmetöötluse suhtes rakendatakse ühte õiguslikku raamistikku. Kehtivate asutamislepingute alusel on kogu andmetöötluse suhtes ühe kõikehõlmava õigusliku raamistiku vastuvõtmise võimalused piiratud sammastel põhineva struktuuri tõttu ja seetõttu, et – vähemalt esimeses sambas – tugineb Euroopa institutsioonides töödeldavate andmete kaitse eraldi õiguslikule alusele (EÜ asutamislepingu artikkel 286). Kuid Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et mõningaid parandusi võib rakendada kehtivate asutamislepingute võimaluste täieliku ärakasutamisega, nagu on juba toonitatud komisjoni teatises „Haagi programmi rakendamine: edasised sammud” (17). Pärast Lissaboni lepingu jõustumist annab ELi toimimise lepingu artikkel 16 vajaliku õigusliku aluse kogu andmetöötluse suhtes ühe kõikehõlmava õigusliku raamistiku vastuvõtmiseks.

| 28. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et väga oluline on igal juhul tagada andmekaitse õigusraamistiku järjepidevus, vajadusel mitmesuguste vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas rakendatavate õigusaktide harmoniseerimise ja konsolideerimise teel. |
| --- | --- |

28.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et väga oluline on igal juhul tagada andmekaitse õigusraamistiku järjepidevus, vajadusel mitmesuguste vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas rakendatavate õigusaktide harmoniseerimise ja konsolideerimise teel.

Tuginemine kehtivatele asutamislepingutele

| 29. | Hiljuti tehti esimene samm ja võeti vastu nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (18). Kuid seda õigusakti ei saa pidada kõikehõlmavaks raamistikuks, peamiselt selle tõttu, et selle sätted pole üldkehtivad. Neid ei kohaldata siseriiklikult juhul, kui isikuandmed pärinevad neid kasutavast riigist. Selline piirang vähendab nõukogu raamotsuse lisaväärtust, välja arvatud juhul, kui kõik liikmesriigid otsustaksid võtta siseriiklike rakendusaktide koostamisel arvesse oma riigi vastavat olukorda, mida tõenäoliselt ei juhtu. |
| --- | --- |

29.

Hiljuti tehti esimene samm ja võeti vastu nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (18). Kuid seda õigusakti ei saa pidada kõikehõlmavaks raamistikuks, peamiselt selle tõttu, et selle sätted pole üldkehtivad. Neid ei kohaldata siseriiklikult juhul, kui isikuandmed pärinevad neid kasutavast riigist. Selline piirang vähendab nõukogu raamotsuse lisaväärtust, välja arvatud juhul, kui kõik liikmesriigid otsustaksid võtta siseriiklike rakendusaktide koostamisel arvesse oma riigi vastavat olukorda, mida tõenäoliselt ei juhtu.

| 30. | Teine põhjus, miks Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et nõukogu raamotsus 2008/977/JSK ei sisalda pikaajalises perspektiivis piisavat andmekaitseraamistikku vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala jaoks, on see, et mitmed olulised sätted pole kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Kehtivate asutamislepingute alusel võiks teiseks sammuks olla nõukogu raamotsuse reguleerimisala laiendamine ja selle ühtlustamine direktiiviga 95/46/EÜ. |
| --- | --- |

30.

Teine põhjus, miks Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et nõukogu raamotsus 2008/977/JSK ei sisalda pikaajalises perspektiivis piisavat andmekaitseraamistikku vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala jaoks, on see, et mitmed olulised sätted pole kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Kehtivate asutamislepingute alusel võiks teiseks sammuks olla nõukogu raamotsuse reguleerimisala laiendamine ja selle ühtlustamine direktiiviga 95/46/EÜ.

| 31. | Kõikehõlmava andmekaitsesüsteemi loomise teiseks stiimuliks võiks olla selge ja pikaajalise visiooni kehtestamine. Nimetatud visioon võiks sisaldada kõikehõlmavat ja sidusat lähenemisviisi, et määratleda andmete kogumine ja vahetamine ning olemasolevate andmebaaside kasutamine ning samal ajal andmekaitse alased tagatised Nimetatud visioon peaks vältima õigusaktide sätete (ja koos sellega isikuandmete töötlemise) kasutut kattumist ja dubleerimist. See peaks ka edendama kooskõla nimetatud valdkonna ELi poliitikate vahel ning usaldust ametiasutuste suhtes seoses isikuandmete käsitlemisega. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab nõukogul Stockholmi programmis teatada, et on vaja selget ja pikaajalist visiooni. |
| --- | --- |

31.

Kõikehõlmava andmekaitsesüsteemi loomise teiseks stiimuliks võiks olla selge ja pikaajalise visiooni kehtestamine. Nimetatud visioon võiks sisaldada kõikehõlmavat ja sidusat lähenemisviisi, et määratleda andmete kogumine ja vahetamine ning olemasolevate andmebaaside kasutamine ning samal ajal andmekaitse alased tagatised Nimetatud visioon peaks vältima õigusaktide sätete (ja koos sellega isikuandmete töötlemise) kasutut kattumist ja dubleerimist. See peaks ka edendama kooskõla nimetatud valdkonna ELi poliitikate vahel ning usaldust ametiasutuste suhtes seoses isikuandmete käsitlemisega. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab nõukogul Stockholmi programmis teatada, et on vaja selget ja pikaajalist visiooni.

| 32. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab järgmiseks hinnata ja vaadelda perspektiivis meetmeid, mis on juba selles valdkonnas vastu võetud, nende konkreetset rakendamist ja tõhusust. Nimetatud hindamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse, mida see tähendaks eraelu jaoks ja õiguskaitse tõhusust; kui need hindamised näitavad, et teatud meetmetega ei saavutata kavandatud tulemusi või need on püüeldava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalsed, tuleks kaaluda järgmiseid samme:






  — | Esiteks meetmeid muuta või need kehtetuks tunnistada, kui ilmneb, et meetmed ei ole end õiguskaitseorganitele ja Euroopa kodanikele konkreetse lisaväärtuse loomisel piisavalt õigustanud, |
| --- | --- | --- |

32.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab järgmiseks hinnata ja vaadelda perspektiivis meetmeid, mis on juba selles valdkonnas vastu võetud, nende konkreetset rakendamist ja tõhusust. Nimetatud hindamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse, mida see tähendaks eraelu jaoks ja õiguskaitse tõhusust; kui need hindamised näitavad, et teatud meetmetega ei saavutata kavandatud tulemusi või need on püüeldava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalsed, tuleks kaaluda järgmiseid samme:

—

Esiteks meetmeid muuta või need kehtetuks tunnistada, kui ilmneb, et meetmed ei ole end õiguskaitseorganitele ja Euroopa kodanikele konkreetse lisaväärtuse loomisel piisavalt õigustanud,

| — | Teiseks hinnata olemasolevate meetmete rakendamise parandamise võimalusi, |
| --- | --- |

—

Teiseks hinnata olemasolevate meetmete rakendamise parandamise võimalusi,

| — | Alles kolmandaks esitada uute õigusaktide ettepanekuid, kui on tõenäoline, et sellised uued meetmed on ettenähtud eesmärkide saavutamiseks vajalikud. Uusi õigusakte võiks vastu võtta vaid siis, kui need annavad õiguskaitseorganitele ja Euroopa kodanikele ilmset ja konkreetset lisaväärtust. |
| --- | --- |

—

Alles kolmandaks esitada uute õigusaktide ettepanekuid, kui on tõenäoline, et sellised uued meetmed on ettenähtud eesmärkide saavutamiseks vajalikud. Uusi õigusakte võiks vastu võtta vaid siis, kui need annavad õiguskaitseorganitele ja Euroopa kodanikele ilmset ja konkreetset lisaväärtust.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab Stockholmi programmi lisada viite olemasolevate meetmete hindamise süsteemile.

| 33. | Lisaks tuleks erilist tähelepanu pöörata olemasolevate kaitsemeetmete paremale rakendamisele kooskõlas komisjoni teatisega andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta (19) ja selle teatise kohta antud Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitustega (20). Kahjuks pole komisjonil kolmanda samba raames võimalik rikkumismenetlust algatada. |
| --- | --- |

33.

Lisaks tuleks erilist tähelepanu pöörata olemasolevate kaitsemeetmete paremale rakendamisele kooskõlas komisjoni teatisega andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta (19) ja selle teatise kohta antud Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitustega (20). Kahjuks pole komisjonil kolmanda samba raames võimalik rikkumismenetlust algatada.

Tuginemine Lissaboni lepingule

| 34. | Lissaboni leping avab uue võimaluse tõeliselt kõikehõlmava andmekaitseraamistiku loomiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikes 2 on nõutud, et nõukogu ja Euroopa Parlament kehtestavad eeskirjad isikuandmete kaitseks liidu institutsioonides, organites ja asutustes, samuti liikmesriikides liidu õiguse reguleerimisalasse kuuluva tegevuse puhul ning eraõiguslikes ettevõtetes. |
| --- | --- |

34.

Lissaboni leping avab uue võimaluse tõeliselt kõikehõlmava andmekaitseraamistiku loomiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikes 2 on nõutud, et nõukogu ja Euroopa Parlament kehtestavad eeskirjad isikuandmete kaitseks liidu institutsioonides, organites ja asutustes, samuti liikmesriikides liidu õiguse reguleerimisalasse kuuluva tegevuse puhul ning eraõiguslikes ettevõtetes.

| 35. | Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et teatises pööratakse suurt tähelepanu kõikehõlmava andmekaitsesüsteemi loomisele sellepärast, et komisjoni eesmärk on teha ettepanek luua selline õigusraamistik, mis kehtib igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes. Euroopa Andmekaitseinspektor kiidab täielikult heaks selle eesmärgi, mis edendab süsteemi ühtsust, tagab õiguskindluse ja parandab sellega andmekaitset. Eelkõige väldib see sammastevahelise eraldusjoone leidmise raskusi tulevikus, kui erasektoris ärilisel eesmärgil saadud andmeid kasutatakse hiljem õiguskaitse eesmärkidel. Sammastevaheline eraldusjoon ei vasta täielikult tegelikkusele, seda tõendavad Euroopa kohtu tähtsad otsused broneeringuinfo (21) ja andmete säilitamise (22) kohta. |
| --- | --- |

35.

Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et teatises pööratakse suurt tähelepanu kõikehõlmava andmekaitsesüsteemi loomisele sellepärast, et komisjoni eesmärk on teha ettepanek luua selline õigusraamistik, mis kehtib igasuguse isikuandmete töötlemise suhtes. Euroopa Andmekaitseinspektor kiidab täielikult heaks selle eesmärgi, mis edendab süsteemi ühtsust, tagab õiguskindluse ja parandab sellega andmekaitset. Eelkõige väldib see sammastevahelise eraldusjoone leidmise raskusi tulevikus, kui erasektoris ärilisel eesmärgil saadud andmeid kasutatakse hiljem õiguskaitse eesmärkidel. Sammastevaheline eraldusjoon ei vasta täielikult tegelikkusele, seda tõendavad Euroopa kohtu tähtsad otsused broneeringuinfo (21) ja andmete säilitamise (22) kohta.

| 36. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab Stockholmi programmis rõhutada seda kõikehõlmava andmekaitsesüsteemi põhjendust. See näitab, et selline süsteem ei ole lihtsalt eelistuse küsimus vaid seda on vaja andmete kasutusviiside muutumise tõttu. Ta soovitab lisada Stockholmi programmile prioriteetsena uue õigusraamistiku vajaduse, muu hulgas nõukogu raamotsuse 2008/977/JSK asendamise vajaduse. |
| --- | --- |

36.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab Stockholmi programmis rõhutada seda kõikehõlmava andmekaitsesüsteemi põhjendust. See näitab, et selline süsteem ei ole lihtsalt eelistuse küsimus vaid seda on vaja andmete kasutusviiside muutumise tõttu. Ta soovitab lisada Stockholmi programmile prioriteetsena uue õigusraamistiku vajaduse, muu hulgas nõukogu raamotsuse 2008/977/JSK asendamise vajaduse.

| 37. | Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et üldisel õigusraamistikul põhineva kõikehõlmava andmekaitsesüsteemi mõiste ei välista täiendavate andmekaitseeeskirjade vastuvõtmist politsei- ja kohtusüsteemi jaoks. Nimetatud täiendavate andmekaitseeeskirjade juures võiks võtta arvesse õiguskaitse erivajadusi, nagu on ette nähtud Lissaboni lepingule lisatud 21. deklaratsioonis (23). |
| --- | --- |

37.

Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et üldisel õigusraamistikul põhineva kõikehõlmava andmekaitsesüsteemi mõiste ei välista täiendavate andmekaitseeeskirjade vastuvõtmist politsei- ja kohtusüsteemi jaoks. Nimetatud täiendavate andmekaitseeeskirjade juures võiks võtta arvesse õiguskaitse erivajadusi, nagu on ette nähtud Lissaboni lepingule lisatud 21. deklaratsioonis (23).

V.2.   Andmekaitse põhimõtete taaskinnitamine

| 38. | Teatises nimetatakse tehnoloogilisi muutusi, mis muudavad inimeste ning avalik-õiguslike organisatsioonide ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist suhtlemist. Komisjoni arvates tuleb seetõttu mitmed andmekaitse aluspõhimõtted taaskinnitada. |
| --- | --- |

38.

Teatises nimetatakse tehnoloogilisi muutusi, mis muudavad inimeste ning avalik-õiguslike organisatsioonide ja eraõiguslike organisatsioonide vahelist suhtlemist. Komisjoni arvates tuleb seetõttu mitmed andmekaitse aluspõhimõtted taaskinnitada.

| 39. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni nimetatud kavatsusi. Äärmiselt kasulik on kõnealuste põhimõtete tõhususe hindamine tehnoloogias toimuvaid muutusi silmas pidades. Esimese punktina on oluline märkida, et andmekaitse põhimõtete taaskinnitamine ei pea olema alati otseselt seotud tehnoloogia arenguga. Seda on vaja ka silmas pidades muid eespool III osas mainitud perspektiive, internatsionaliseerumist, suurema hulga andmete kasutamist õiguskaitseks ja vaba liikumist. |
| --- | --- |

39.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni nimetatud kavatsusi. Äärmiselt kasulik on kõnealuste põhimõtete tõhususe hindamine tehnoloogias toimuvaid muutusi silmas pidades. Esimese punktina on oluline märkida, et andmekaitse põhimõtete taaskinnitamine ei pea olema alati otseselt seotud tehnoloogia arenguga. Seda on vaja ka silmas pidades muid eespool III osas mainitud perspektiive, internatsionaliseerumist, suurema hulga andmete kasutamist õiguskaitseks ja vaba liikumist.

| 40. | Euroopa Andmekaitseinspektori arvates saab selle hinnangu ka kaasata avalikku arutellu, mille komisjon kuulutas välja konverentsil „Isikuandmed – suurem kasutus, parem kaitse?”19.–20. mail 2009. Nimetatud avalik arutelu võib anda väärtusliku panuse (24). Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab nõukogul Stockholmi programmi tekstis rõhutada punktis 2.3 nimetatud teatise eesmärkide ja andmekaitse tulevikku käsitleva avaliku arutelu vahelist seost ja komisjonil rõhutada seda oma avalikes esinemistes teatise kohta. |
| --- | --- |

40.

Euroopa Andmekaitseinspektori arvates saab selle hinnangu ka kaasata avalikku arutellu, mille komisjon kuulutas välja konverentsil „Isikuandmed – suurem kasutus, parem kaitse?”19.–20. mail 2009. Nimetatud avalik arutelu võib anda väärtusliku panuse (24). Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab nõukogul Stockholmi programmi tekstis rõhutada punktis 2.3 nimetatud teatise eesmärkide ja andmekaitse tulevikku käsitleva avaliku arutelu vahelist seost ja komisjonil rõhutada seda oma avalikes esinemistes teatise kohta.

| 41. | Näiteks selle kohta, mida selline hindamine võiks hõlmata, nimetati järgmisi punkte:






  — | vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud isikuandmed on tõenäoliselt eriti tundlikud, näiteks andmed kriminaalasjades süüdimõistvate kohtuotsuste kohta ning sellised politsei- ja biomeetrilised andmed nagu sõrmejäljed ja DNA-profiilid; |
| --- | --- | --- |

41.

Näiteks selle kohta, mida selline hindamine võiks hõlmata, nimetati järgmisi punkte:

—

vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud isikuandmed on tõenäoliselt eriti tundlikud, näiteks andmed kriminaalasjades süüdimõistvate kohtuotsuste kohta ning sellised politsei- ja biomeetrilised andmed nagu sõrmejäljed ja DNA-profiilid;

| — | selliste andmete töötlemisel võivad olla andmesubjektide suhtes negatiivsed tagajärjed, eriti juhul, kui kaalutakse õiguskaitseasutuste poolseid sunnimeetodeid. Lisaks on andmete seire ja analüüs järjest rohkem automatiseeritud, küllaltki sageli ei vajagi see inimese sekkumist. Tehnoloogia võimaldab isikuandmete andmebaasidest üldotsinguid (andmete hankimine, andmeprofiilid jne). Tuleks selgelt sätestada juriidilised kohustused, mis on andmetöötluse aluseks; |
| --- | --- |

—

selliste andmete töötlemisel võivad olla andmesubjektide suhtes negatiivsed tagajärjed, eriti juhul, kui kaalutakse õiguskaitseasutuste poolseid sunnimeetodeid. Lisaks on andmete seire ja analüüs järjest rohkem automatiseeritud, küllaltki sageli ei vajagi see inimese sekkumist. Tehnoloogia võimaldab isikuandmete andmebaasidest üldotsinguid (andmete hankimine, andmeprofiilid jne). Tuleks selgelt sätestada juriidilised kohustused, mis on andmetöötluse aluseks;

| — | isikuandmete kaitset käsitleva õiguse aluspõhimõte on see, et isikuandmeid kogutakse täpselt kindlaksmääratud eesmärkidel ning neid ei tohi töödelda viisil, mis ole kooskõlas nimetatud eesmärkidega. Eesmärkidega vastuolus olev kasutamine võib olla lubatud juhul, kui see on seadusega kehtestatud ja kui see vajalik konkreetsete avalike huvide kaitsmise eesmärgil, näiteks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõikes 2 sätestatud eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

isikuandmete kaitset käsitleva õiguse aluspõhimõte on see, et isikuandmeid kogutakse täpselt kindlaksmääratud eesmärkidel ning neid ei tohi töödelda viisil, mis ole kooskõlas nimetatud eesmärkidega. Eesmärkidega vastuolus olev kasutamine võib olla lubatud juhul, kui see on seadusega kehtestatud ja kui see vajalik konkreetsete avalike huvide kaitsmise eesmärgil, näiteks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõikes 2 sätestatud eesmärkidel;

| — | eesmärgi osas seatud piirangute põhimõtte järgimise vajadus võib mõjutada andmete kasutamise praegusi suundumusi. Õiguskaitse kasutab andmeid, mis telekommunikatsiooni-, transpordi- ja rahandussektori eraettevõtted on kogunud ärilisel eesmärgil. Lisaks on töötatud välja laiaulatuslikke infosüsteeme, näiteks sisserände ja piirikontrolli valdkonnas. Lisaks lubatakse andmebaaside omavahelist ühendamist ja andmebaasidele juurdepääsu, millega laiendatakse eesmärke, milleks isikuandmeid esialgselt koguti. Nimetatud suundumusi on vaja käsitleda, sealhulgas võimalikke kohandusi ja/või täiendavaid kaitsemeetmeid, vastavalt vajadusele; |
| --- | --- |

—

eesmärgi osas seatud piirangute põhimõtte järgimise vajadus võib mõjutada andmete kasutamise praegusi suundumusi. Õiguskaitse kasutab andmeid, mis telekommunikatsiooni-, transpordi- ja rahandussektori eraettevõtted on kogunud ärilisel eesmärgil. Lisaks on töötatud välja laiaulatuslikke infosüsteeme, näiteks sisserände ja piirikontrolli valdkonnas. Lisaks lubatakse andmebaaside omavahelist ühendamist ja andmebaasidele juurdepääsu, millega laiendatakse eesmärke, milleks isikuandmeid esialgselt koguti. Nimetatud suundumusi on vaja käsitleda, sealhulgas võimalikke kohandusi ja/või täiendavaid kaitsemeetmeid, vastavalt vajadusele;

| — | lisaks teatises mainitud andmekaitse põhimõtetele peaks hinnangus pöörama tähelepanu andmetöötlusega seotud läbipaistvuse vajadusele, et andmesubjektid saaksid oma õigusi kasutada. Läbipaistvus on eriti raske küsimus õiguskaitse valdkonnas, eelkõige seetõttu, et arvesse tuleb võtta ohte, mis läbipaistvus uurimise jaoks kaasa toob; |
| --- | --- |

—

lisaks teatises mainitud andmekaitse põhimõtetele peaks hinnangus pöörama tähelepanu andmetöötlusega seotud läbipaistvuse vajadusele, et andmesubjektid saaksid oma õigusi kasutada. Läbipaistvus on eriti raske küsimus õiguskaitse valdkonnas, eelkõige seetõttu, et arvesse tuleb võtta ohte, mis läbipaistvus uurimise jaoks kaasa toob;

| — | tuleks leida lahendused andmete vahetamiseks kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

—

tuleks leida lahendused andmete vahetamiseks kolmandate riikidega.

| 42. | Kõnealune hindamine peaks lisaks keskenduma andmekaitse põhimõtete rakendamise tõhususe parandamise võimalustele. Sellega seoses oleks kasulik keskenduda vahenditele, mis võiksid suurendada vastutavate andmetöötlejate vastutust. Nimetatud vahendid peavad võimaldama vastutavate andmetöötlejate täielikku vastutust andmehalduse eest. Sellega seoses on kasulikuks mõisteks andmete haldamine. See hõlmab kõik õiguslikud, tehnilised ja organisatsioonilised vahendid, millega organisatsioonid tagavad täieliku vastutuse andmete käitlemisviisi eest, näiteks kavandamine ja kontroll, sobiva tehnoloogia kasutamine, töötajate asjakohane koolitamine, vastavusauditid jne. |
| --- | --- |

42.

Kõnealune hindamine peaks lisaks keskenduma andmekaitse põhimõtete rakendamise tõhususe parandamise võimalustele. Sellega seoses oleks kasulik keskenduda vahenditele, mis võiksid suurendada vastutavate andmetöötlejate vastutust. Nimetatud vahendid peavad võimaldama vastutavate andmetöötlejate täielikku vastutust andmehalduse eest. Sellega seoses on kasulikuks mõisteks andmete haldamine. See hõlmab kõik õiguslikud, tehnilised ja organisatsioonilised vahendid, millega organisatsioonid tagavad täieliku vastutuse andmete käitlemisviisi eest, näiteks kavandamine ja kontroll, sobiva tehnoloogia kasutamine, töötajate asjakohane koolitamine, vastavusauditid jne.

V.3.   Inimeste eraelu austavad tehnoloogiad

| 43. | Euroopa Andmekaitseinspektor on rahul, et teatise punktis 2.3 nimetatakse sertifikaati inimeste eraelu austavate toodete jaoks. Lisaks sellele võiks viidata eraelu kavandatud puutumatusele ja vajadusele määratleda ELi andmekaitseraamistikule sobiv parim võimalik tehnika. |
| --- | --- |

43.

Euroopa Andmekaitseinspektor on rahul, et teatise punktis 2.3 nimetatakse sertifikaati inimeste eraelu austavate toodete jaoks. Lisaks sellele võiks viidata eraelu kavandatud puutumatusele ja vajadusele määratleda ELi andmekaitseraamistikule sobiv parim võimalik tehnika.

| 44. | Euroopa Andmekaitseinspektori arvates võiksid eraelu kavandatud puutumatus ja inimeste eraelu austavad tehnoloogiad olla kasulikud vahendid paremaks andmekaitseks ja andmete tõhusamaks kasutamiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor pakub edasiseks tegevuseks kahte üksteist mitte välistavat võimalust edasiliikumiseks:






  — | eraelu puutumatuse kaitse ja andmekaitse sertifitseerimise skeem, (25) võimalus infosüsteemide loojatele ja kasutajatele, mida toetatakse või ei toetata ELi rahastamisega või ELi õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

44.

Euroopa Andmekaitseinspektori arvates võiksid eraelu kavandatud puutumatus ja inimeste eraelu austavad tehnoloogiad olla kasulikud vahendid paremaks andmekaitseks ja andmete tõhusamaks kasutamiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor pakub edasiseks tegevuseks kahte üksteist mitte välistavat võimalust edasiliikumiseks:

—

eraelu puutumatuse kaitse ja andmekaitse sertifitseerimise skeem, (25) võimalus infosüsteemide loojatele ja kasutajatele, mida toetatakse või ei toetata ELi rahastamisega või ELi õigusaktidega;

| — | infosüsteemide loojate ja kasutajate juriidiline kohustus kasutada süsteeme, mis on kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. See võib nõuda andmekaitsealaste õigusaktide reguleerimisala laiendamist, et panna infosüsteemide loojad vastutama nende poolt arendatavate infosüsteemide eest (26). |
| --- | --- |

—

infosüsteemide loojate ja kasutajate juriidiline kohustus kasutada süsteeme, mis on kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. See võib nõuda andmekaitsealaste õigusaktide reguleerimisala laiendamist, et panna infosüsteemide loojad vastutama nende poolt arendatavate infosüsteemide eest (26).

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab Stockholmi programmis viidata nimetatud edasistele võimalustele.

V.4   Välisaspektid

| 45. | Teatises mainitud teine aspekt on rahvusvaheliste andmekaitsestandardite väljatöötamine ja nende laialdase kasutamise edendamine. Praegu on käimas mitmed tegevused ülemaailmselt kohaldatavate standardite kehtestamiseks, näiteks eraelu puutumatuse ja andmekaitse eest vastutavate volinike rahvusvahelise konverentsi raames. Lähitulevikus võib selle tulemuseks olla rahvusvaheline kokkulepe. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab, et Stockholmi programm toetaks neid tegevusi. |
| --- | --- |

45.

Teatises mainitud teine aspekt on rahvusvaheliste andmekaitsestandardite väljatöötamine ja nende laialdase kasutamise edendamine. Praegu on käimas mitmed tegevused ülemaailmselt kohaldatavate standardite kehtestamiseks, näiteks eraelu puutumatuse ja andmekaitse eest vastutavate volinike rahvusvahelise konverentsi raames. Lähitulevikus võib selle tulemuseks olla rahvusvaheline kokkulepe. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab, et Stockholmi programm toetaks neid tegevusi.

| 46. | Teatises mainitakse ka kahepoolsete kokkulepete sõlmimist, mis põhinevad koos Ameerika Ühendriikidega juba varem saavutatud edul. Euroopa Andmekaitseinspektor arvab samuti, et vajalik on selge õiguslik raamistik andmete edastamiseks kolmandatele riikidele, ning tervitas sellega seoses ELi ja USA ametiasutuste poolt ühiselt kõrgetasemelises andmekaitse kontaktrühmas andmekaitset käsitleva võimaliku transatlantilise dokumendiga tehtud tööd, kutsudes sealjuures üles tagama suurema selguse ja pöörama suuremat tähelepanu konkreetsetele teemadele (27). Seoses sellega on huvitav võtta teadmiseks siseküsimusi käsitlevas aruandes esitatud ideed Euro-Atlandi piirkonna koostööks vabaduse, julgeoleku ja õiguse valdkonnas, mille suhtes peaks EL nimetatud aruande kohaselt otsustama hiljemalt 2014. aastal. Selline piirkond ei ole võimalik ilma piisavate andmekaitset puudutavate tagatisteta. |
| --- | --- |

46.

Teatises mainitakse ka kahepoolsete kokkulepete sõlmimist, mis põhinevad koos Ameerika Ühendriikidega juba varem saavutatud edul. Euroopa Andmekaitseinspektor arvab samuti, et vajalik on selge õiguslik raamistik andmete edastamiseks kolmandatele riikidele, ning tervitas sellega seoses ELi ja USA ametiasutuste poolt ühiselt kõrgetasemelises andmekaitse kontaktrühmas andmekaitset käsitleva võimaliku transatlantilise dokumendiga tehtud tööd, kutsudes sealjuures üles tagama suurema selguse ja pöörama suuremat tähelepanu konkreetsetele teemadele (27). Seoses sellega on huvitav võtta teadmiseks siseküsimusi käsitlevas aruandes esitatud ideed Euro-Atlandi piirkonna koostööks vabaduse, julgeoleku ja õiguse valdkonnas, mille suhtes peaks EL nimetatud aruande kohaselt otsustama hiljemalt 2014. aastal. Selline piirkond ei ole võimalik ilma piisavate andmekaitset puudutavate tagatisteta.

| 47. | Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et Euroopa andmekaitsestandardid, mis põhinevad Euroopa Nõukogu konventsioonil nr 108 (üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete automaattöötlemisega) (28) ning Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika peaksid määrama kindlaks Ameerika Ühendriikidega sõlmitava andmekaitset ja andmevahetust käsitleva üldise kokkuleppe kaitsetaseme. Selline üldine kokkulepe võiks olla isikuandmete vahetamise erikokkulepete alus. See on veelgi olulisem, võttes arvesse teatise punktis 4.2.1 sõnastatud eesmärki, et Euroopa Liit peab vastavalt vajadusele sõlmima politseikoostöö kokkuleppeid. |
| --- | --- |

47.

Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et Euroopa andmekaitsestandardid, mis põhinevad Euroopa Nõukogu konventsioonil nr 108 (üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete automaattöötlemisega) (28) ning Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika peaksid määrama kindlaks Ameerika Ühendriikidega sõlmitava andmekaitset ja andmevahetust käsitleva üldise kokkuleppe kaitsetaseme. Selline üldine kokkulepe võiks olla isikuandmete vahetamise erikokkulepete alus. See on veelgi olulisem, võttes arvesse teatise punktis 4.2.1 sõnastatud eesmärki, et Euroopa Liit peab vastavalt vajadusele sõlmima politseikoostöö kokkuleppeid.

| 48. | Euroopa Aandmekaitseinspektor mõistab täielikult rahvusvahelise koostöö edendamise vajadust, mõningatel juhtudel ka riikidega, kes põhiõigusi ei kaitse. Kuid (29) äärmiselt tähtis on arvesse võtta, et selline rahvusvaheline koostöö suurendab tõenäoliselt märgatavalt andmete kogumist ja rahvusvahelist edastamist. Seega on oluline, et selliseid põhimõtteid nagu andmete õiglane ja seaduslik töötlemine ning ka nõuetekohase menetluse põhimõtet üldiselt kohaldatakse isikuandmete kogumisele ja edastamisele kogu liidu piires ning et isikuandmeid edastatakse kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistele organisatsioonidele üksnes siis, kui nimetatud kolmandad osapooled tagavad kaitse piisava taseme või muud asjakohased kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

48.

Euroopa Aandmekaitseinspektor mõistab täielikult rahvusvahelise koostöö edendamise vajadust, mõningatel juhtudel ka riikidega, kes põhiõigusi ei kaitse. Kuid (29) äärmiselt tähtis on arvesse võtta, et selline rahvusvaheline koostöö suurendab tõenäoliselt märgatavalt andmete kogumist ja rahvusvahelist edastamist. Seega on oluline, et selliseid põhimõtteid nagu andmete õiglane ja seaduslik töötlemine ning ka nõuetekohase menetluse põhimõtet üldiselt kohaldatakse isikuandmete kogumisele ja edastamisele kogu liidu piires ning et isikuandmeid edastatakse kolmandatesse riikidesse või rahvusvahelistele organisatsioonidele üksnes siis, kui nimetatud kolmandad osapooled tagavad kaitse piisava taseme või muud asjakohased kaitsemeetmed.

| 49. | Lõpetuseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor Stockholmi programmis rõhutada selliste andmekaitset ja andmevahetust käsitlevate üldiste kokkulepete tähtsust USA ja kolmandate riikidega, mis põhinevad ELi territooriumil tagatud kaitsetasemel. Laiemas perspektiivis märgib Euroopa Andmekaitseinspektor põhiõiguste austamise ja eelkõige andmekaitse aktiivse edendamise tähtsust suhetes kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega (30). Stockholmi programmis võiks lisaks üldiselt mainida, et isikuandmete vahetamine kolmandate riikidega nõuab piisavat kaitsetaset või muid asjakohaseid kaitsemeetmeid nendes kolmandates riikides. |
| --- | --- |

49.

Lõpetuseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor Stockholmi programmis rõhutada selliste andmekaitset ja andmevahetust käsitlevate üldiste kokkulepete tähtsust USA ja kolmandate riikidega, mis põhinevad ELi territooriumil tagatud kaitsetasemel. Laiemas perspektiivis märgib Euroopa Andmekaitseinspektor põhiõiguste austamise ja eelkõige andmekaitse aktiivse edendamise tähtsust suhetes kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega (30). Stockholmi programmis võiks lisaks üldiselt mainida, et isikuandmete vahetamine kolmandate riikidega nõuab piisavat kaitsetaset või muid asjakohaseid kaitsemeetmeid nendes kolmandates riikides.

VI.   ANDMETE KASUTAMINE

VI.1.   Euroopa teabemudeli poole

| 50. | Parem teabevahetus on Euroopa Liidu oluline poliitiline eesmärk vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas. Teatise punktis 4.1.2 rõhutatakse, et Euroopa Liidu julgeolek tugineb töökindlatele teabevahetusmehhanismidele liikmesriikide ametiasutuste ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel. Nimetatud rõhuasetus teabevahetusele on loogiline, kuna puuduvad Euroopa politseiteenistus, Euroopa kriminaalõigussüsteem ja Euroopa piirkontroll. Teabega seotud meetmed on seetõttu Euroopa Liidu oluline panus, mis võimaldab liikmesriikide ametiasutustel võidelda tõhusalt piiriülese kuritegevuse vastu ja valvata tõhusalt välispiire. Kuid need ei aita kaasa mitte ainult kodanike turvalisusele, vaid ka nende vabadusele – isikute vaba liikumist nimetati eespool, kui käesoleva arvamuse ühte aspekti, ning õigusele. |
| --- | --- |

50.

Parem teabevahetus on Euroopa Liidu oluline poliitiline eesmärk vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas. Teatise punktis 4.1.2 rõhutatakse, et Euroopa Liidu julgeolek tugineb töökindlatele teabevahetusmehhanismidele liikmesriikide ametiasutuste ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel. Nimetatud rõhuasetus teabevahetusele on loogiline, kuna puuduvad Euroopa politseiteenistus, Euroopa kriminaalõigussüsteem ja Euroopa piirkontroll. Teabega seotud meetmed on seetõttu Euroopa Liidu oluline panus, mis võimaldab liikmesriikide ametiasutustel võidelda tõhusalt piiriülese kuritegevuse vastu ja valvata tõhusalt välispiire. Kuid need ei aita kaasa mitte ainult kodanike turvalisusele, vaid ka nende vabadusele – isikute vaba liikumist nimetati eespool, kui käesoleva arvamuse ühte aspekti, ning õigusele.

| 51. | Täpselt neil põhjustel lisati kättesaadavuse põhimõte Haagi programmi. Selle põhimõtte kohaselt peaks kuritegevusega võitlemiseks vajalik teave liikuma takistusteta üle ELi sisepiiride. Hiljutised kogemused näitavad, et õiguslike meetmete raames oli seda põhimõtet raske rakendada. Nõukogu ei olnud nõus komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu raamotsust teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele (31). Liikmesriigid ei olnud valmis nõustuma kättesaadavuse põhimõtte tagajärgedega kogu nende ulatuses. Selle asemel võeti vastu rohkem piiratud vahendeid, (32) näiteks nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (Prümi otsus) (33). |
| --- | --- |

51.

Täpselt neil põhjustel lisati kättesaadavuse põhimõte Haagi programmi. Selle põhimõtte kohaselt peaks kuritegevusega võitlemiseks vajalik teave liikuma takistusteta üle ELi sisepiiride. Hiljutised kogemused näitavad, et õiguslike meetmete raames oli seda põhimõtet raske rakendada. Nõukogu ei olnud nõus komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu raamotsust teabevahetuse kohta vastavalt kättesaadavuse põhimõttele (31). Liikmesriigid ei olnud valmis nõustuma kättesaadavuse põhimõtte tagajärgedega kogu nende ulatuses. Selle asemel võeti vastu rohkem piiratud vahendeid, (32) näiteks nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (Prümi otsus) (33).

| 52. | Kui Haagi programmi keskmeks oli kättesaadavuse põhimõte, siis tundub, et praegu on komisjon võtnud tagasihoidlikuma lähenemisviisi. Ta kavatseb liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust täiendavalt edendada Euroopa teabemudeli kehtestamisega. Eesistujariik Rootsi on samal seisukohal (34). Ta esitab teabevahetuse strateegia ettepaneku. Nõukogu alustas juba tööd Euroopa Liidu teabe haldamise strateegia ambitsioonika projektiga, mis on tihedalt seotud Euroopa teabemudeliga. Euroopa Andmekaitseinspektor märkis, et need arengud pakuvad suurt huvi ja rõhutas, et nendes projektides tuleks pöörata tähelepanu andmekaitse elementidele. |
| --- | --- |

52.

Kui Haagi programmi keskmeks oli kättesaadavuse põhimõte, siis tundub, et praegu on komisjon võtnud tagasihoidlikuma lähenemisviisi. Ta kavatseb liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust täiendavalt edendada Euroopa teabemudeli kehtestamisega. Eesistujariik Rootsi on samal seisukohal (34). Ta esitab teabevahetuse strateegia ettepaneku. Nõukogu alustas juba tööd Euroopa Liidu teabe haldamise strateegia ambitsioonika projektiga, mis on tihedalt seotud Euroopa teabemudeliga. Euroopa Andmekaitseinspektor märkis, et need arengud pakuvad suurt huvi ja rõhutas, et nendes projektides tuleks pöörata tähelepanu andmekaitse elementidele.

A. Euroopa teabemudel ja andmekaitse

| 53. | Esiteks tuleks rõhutada, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tulevik ei tohiks olla tehnoloogiast ajendatud selles mõttes, et uute tehnoloogiate pakutavaid peaaegu piiramatuid võimalusi tuleks alati kontrollida asjakohaste andmekaitse põhimõtete alusel ja kasutada vaid ulatuses, kus need vastavad nimetatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

53.

Esiteks tuleks rõhutada, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tulevik ei tohiks olla tehnoloogiast ajendatud selles mõttes, et uute tehnoloogiate pakutavaid peaaegu piiramatuid võimalusi tuleks alati kontrollida asjakohaste andmekaitse põhimõtete alusel ja kasutada vaid ulatuses, kus need vastavad nimetatud põhimõtetele.

| 54. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et teatises esitatud teabemudel pole mitte üksnes tehniline mudel: strateegilise analüüsivõime tugevdamine ning operatiivinfo kogumise ja töötlemise parandamine. Ta tunnistab ka, et andmekaitsepõhimõtteid arvestades tuleks arvesse võtta poliitikaaspekte, näiteks andmete kogumise, vahetamise ja töötlemise kriteeriumeid. |
| --- | --- |

54.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et teatises esitatud teabemudel pole mitte üksnes tehniline mudel: strateegilise analüüsivõime tugevdamine ning operatiivinfo kogumise ja töötlemise parandamine. Ta tunnistab ka, et andmekaitsepõhimõtteid arvestades tuleks arvesse võtta poliitikaaspekte, näiteks andmete kogumise, vahetamise ja töötlemise kriteeriumeid.

| 55. | Infotehnoloogia ja õiguslikud tingimused on ja on ka edaspidi mõlemad olulised. Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab teatist, mis algab oletusega, et Euroopa teabemudelit ei saa koostada tehnilistest kaalutlustest lähtudes. Oluline on, et andmed kogutakse, edastatakse ja töödeldakse ainult konkreetsete julgeolekuvajaduste alusel ja võttes arvesse andmekaitsepõhimõtteid. Euroopa Andmekaitseinspektori on täielikult nõus, et tuleb määratleda järelevalvekord, mis võimaldab hinnata teabevahetuse toimimist. Ta soovitab nõukogul käsitleda nimetatud elemente täiendavalt Stockholmi programmis. |
| --- | --- |

55.

Infotehnoloogia ja õiguslikud tingimused on ja on ka edaspidi mõlemad olulised. Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab teatist, mis algab oletusega, et Euroopa teabemudelit ei saa koostada tehnilistest kaalutlustest lähtudes. Oluline on, et andmed kogutakse, edastatakse ja töödeldakse ainult konkreetsete julgeolekuvajaduste alusel ja võttes arvesse andmekaitsepõhimõtteid. Euroopa Andmekaitseinspektori on täielikult nõus, et tuleb määratleda järelevalvekord, mis võimaldab hinnata teabevahetuse toimimist. Ta soovitab nõukogul käsitleda nimetatud elemente täiendavalt Stockholmi programmis.

| 56. | Sellega seoses rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor, et sellist andmekaitset, mille eesmärk on kodanike kaitse, ei tohiks käsitleda tõhusa andmehalduse takistusena. See annab olulisi vahendeid teabe säilitamise, sellele juurdepääsu ja teabevahetuse parandamiseks. Andmesubjekti õigus tutvuda tema kohta käivate andmete töötlemisega ja nõuda nende parandamist võib samuti suurendada andmete täpsust andmehaldussüsteemides. |
| --- | --- |

56.

Sellega seoses rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor, et sellist andmekaitset, mille eesmärk on kodanike kaitse, ei tohiks käsitleda tõhusa andmehalduse takistusena. See annab olulisi vahendeid teabe säilitamise, sellele juurdepääsu ja teabevahetuse parandamiseks. Andmesubjekti õigus tutvuda tema kohta käivate andmete töötlemisega ja nõuda nende parandamist võib samuti suurendada andmete täpsust andmehaldussüsteemides.

| 57. | Andmekaitset käsitlevate õigusaktide mõju oleks peamiselt järgmine: andmeid võib kasutada konkreetse ja seadusliku eesmärgi saavutamiseks; isikuandmeid ei tohi kasutada juhul, kui see pole vajalik täpselt määratletud eesmärgi saavutamiseks. Esimesel juhul võib võtta lisameetmeid piisavate tagatiste andmiseks. |
| --- | --- |

57.

Andmekaitset käsitlevate õigusaktide mõju oleks peamiselt järgmine: andmeid võib kasutada konkreetse ja seadusliku eesmärgi saavutamiseks; isikuandmeid ei tohi kasutada juhul, kui see pole vajalik täpselt määratletud eesmärgi saavutamiseks. Esimesel juhul võib võtta lisameetmeid piisavate tagatiste andmiseks.

| 58. | Euroopa Andmekaitseinspektor on siiski kriitiline, et komisjon viitab nii palju sellele, et tulevaste vajaduste kindlaks määramine on teabemudeli osa. Ta rõhutab, et ka tulevikus peaks infosüsteemide loomise juhtpõhimõtteks olema piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõte (35). See on üks oluline tagatis, mille andmekaitsesüsteem kodanikule annab: tal peab olema võimalik eelnevalt teada saada, mis eesmärgil temaga seotud andmeid kogutakse ja et neid kasutatakse vaid sellel eesmärgil, eelkõige tulevikus. Nimetatud tagatis sisaldub ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8. Piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõte lubab erandeid, mis on eriti asjakohased vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, kuid need erandid ei tohi määrata süsteemi ülesehitust. |
| --- | --- |

58.

Euroopa Andmekaitseinspektor on siiski kriitiline, et komisjon viitab nii palju sellele, et tulevaste vajaduste kindlaks määramine on teabemudeli osa. Ta rõhutab, et ka tulevikus peaks infosüsteemide loomise juhtpõhimõtteks olema piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõte (35). See on üks oluline tagatis, mille andmekaitsesüsteem kodanikule annab: tal peab olema võimalik eelnevalt teada saada, mis eesmärgil temaga seotud andmeid kogutakse ja et neid kasutatakse vaid sellel eesmärgil, eelkõige tulevikus. Nimetatud tagatis sisaldub ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8. Piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõte lubab erandeid, mis on eriti asjakohased vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, kuid need erandid ei tohi määrata süsteemi ülesehitust.

Õige struktuuri valimine

| 59. | Kõik algab teabevahetuse õige struktuuri valimisest. Teatises tunnistatakse sobiva infosüsteemide struktuuri tähtsust (punkt 4.1.3), kuid kahjuks ainult seoses koostalitusvõimega. |
| --- | --- |

59.

Kõik algab teabevahetuse õige struktuuri valimisest. Teatises tunnistatakse sobiva infosüsteemide struktuuri tähtsust (punkt 4.1.3), kuid kahjuks ainult seoses koostalitusvõimega.

| 60. | Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab teist aspekti: Euroopa teabemudeli raames peaksid andmekaitsenõuded olema kogu süsteemiarenduse lahutamatu osa ja neid ei tohiks vaadelda, kui lihtsalt süsteemi seaduslikkuseks vajalikku tingimust (36). Tuleks kasutada eraelu kavandatud puutumatuse ning parima võimaliku tehnika kindlaksmääramise vajaduse kontseptsioone, (37) nagu on nimetatud eespool punktis 43. Euroopa teabemudel peaks tuginema nendel kontseptsioonidel. See tähendab konkreetemalt seda, et avaliku korra kaitseks kavandatud infosüsteemid tuleks alati luua kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab nõukogul nimetatud elemendid Stockholmi programmi võtta. |
| --- | --- |

60.

Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab teist aspekti: Euroopa teabemudeli raames peaksid andmekaitsenõuded olema kogu süsteemiarenduse lahutamatu osa ja neid ei tohiks vaadelda, kui lihtsalt süsteemi seaduslikkuseks vajalikku tingimust (36). Tuleks kasutada eraelu kavandatud puutumatuse ning parima võimaliku tehnika kindlaksmääramise vajaduse kontseptsioone, (37) nagu on nimetatud eespool punktis 43. Euroopa teabemudel peaks tuginema nendel kontseptsioonidel. See tähendab konkreetemalt seda, et avaliku korra kaitseks kavandatud infosüsteemid tuleks alati luua kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab nõukogul nimetatud elemendid Stockholmi programmi võtta.

Süsteemide koostalitlusvõime

| 61. | Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et koostalitlusvõime ei ole üksnes tehniline küsimus, vaid sellel on ka mõju kodanike kaitsele, eelkõige andmekaitsele. Andmekaitse seisukohast on süsteemide hästi teostatud koostalitlusvõime selge eelis tänu topeltsäilitamise vältimisele. Kuid samuti on ilmne, et andmetele juurdepääsu või andmevahetuse tehniline võimaldamine muutub paljudel juhtudel tugevaks stiimuliks nimetatud andmetele de facto juurdepääsuks või andmete vahetuseks. Teiste sõnadega, koostalitlusvõimega kaasnevad konkreetsed riskid seoses erinevatel eesmärkidel loodud andmebaaside omavahelise ühendamisega (38). See võib mõjutada andmebaaside eesmärkide piiranguid. |
| --- | --- |

61.

Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et koostalitlusvõime ei ole üksnes tehniline küsimus, vaid sellel on ka mõju kodanike kaitsele, eelkõige andmekaitsele. Andmekaitse seisukohast on süsteemide hästi teostatud koostalitlusvõime selge eelis tänu topeltsäilitamise vältimisele. Kuid samuti on ilmne, et andmetele juurdepääsu või andmevahetuse tehniline võimaldamine muutub paljudel juhtudel tugevaks stiimuliks nimetatud andmetele de facto juurdepääsuks või andmete vahetuseks. Teiste sõnadega, koostalitlusvõimega kaasnevad konkreetsed riskid seoses erinevatel eesmärkidel loodud andmebaaside omavahelise ühendamisega (38). See võib mõjutada andmebaaside eesmärkide piiranguid.

| 62. | Lühidalt, ainuüksi fakt, et koostalitlusvõimeliste andmebaaside vahel on tehniliselt võimalik digitaalinfot vahetada või on neid andmebaase võimalik ühendada, ei õigusta erandit piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõttest. Koostalitlusvõime peaks konkreetsetel juhtudel põhinema selgetel ja hoolikatel poliitilistel valikutel. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab seda mõistet Stockholmi programmis täpsustada. |
| --- | --- |

62.

Lühidalt, ainuüksi fakt, et koostalitlusvõimeliste andmebaaside vahel on tehniliselt võimalik digitaalinfot vahetada või on neid andmebaase võimalik ühendada, ei õigusta erandit piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõttest. Koostalitlusvõime peaks konkreetsetel juhtudel põhinema selgetel ja hoolikatel poliitilistel valikutel. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab seda mõistet Stockholmi programmis täpsustada.

VI.2.   Muul eesmärgil kogutud andmete kasutamine

| 63. | Teatises ei käsitleta selgesõnaliselt ühte kõige olulisemat viimaste aastate tendentsi, nimelt erasektoris ärilisel eesmärgil saadud andmete kasutamist õiguskaitse eesmärkidel. See tendents pole seotud ainult elektroonilises sides liikuvate andmetega ja (teatud) kolmandatesse riikidesse lendavate isikute broneeringuinfoga (39) vaid keskendub ka rahandussektorile. Näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (40). Teine hästituntud ja palju vaidlusainet pakkunud näide puudutab isikuandmete töötlemist Ülemaailmse pankadevahelise finantstelekommunikatsiooniühingu (SWIFT) (41) poolt; need on andmed, mis on vajalikud USA rahandusministeeriumi poolt terroristide rahastamise jälgimise programmi jaoks. |
| --- | --- |

63.

Teatises ei käsitleta selgesõnaliselt ühte kõige olulisemat viimaste aastate tendentsi, nimelt erasektoris ärilisel eesmärgil saadud andmete kasutamist õiguskaitse eesmärkidel. See tendents pole seotud ainult elektroonilises sides liikuvate andmetega ja (teatud) kolmandatesse riikidesse lendavate isikute broneeringuinfoga (39) vaid keskendub ka rahandussektorile. Näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (40). Teine hästituntud ja palju vaidlusainet pakkunud näide puudutab isikuandmete töötlemist Ülemaailmse pankadevahelise finantstelekommunikatsiooniühingu (SWIFT) (41) poolt; need on andmed, mis on vajalikud USA rahandusministeeriumi poolt terroristide rahastamise jälgimise programmi jaoks.

| 64. | Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et nimetatud tendentsid nõuavad Stockholmi programmis erilist tähelepanu. Neid võib käsitleda eranditena piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõttest ja need on väga sageli eraellu sekkuvad, kuna nimetatud andmete kasutamine võib paljastada palju isiku käitumise kohta. Igal juhul on selliste meetmete kavandamiseks vaja väga kindlaid tõendeid, et selline sekkuv meede on vajalik. Sellise tõendi olemasolul tuleb tagada, et isikute õigused oleksid täielikult kaitstud. |
| --- | --- |

64.

Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et nimetatud tendentsid nõuavad Stockholmi programmis erilist tähelepanu. Neid võib käsitleda eranditena piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõttest ja need on väga sageli eraellu sekkuvad, kuna nimetatud andmete kasutamine võib paljastada palju isiku käitumise kohta. Igal juhul on selliste meetmete kavandamiseks vaja väga kindlaid tõendeid, et selline sekkuv meede on vajalik. Sellise tõendi olemasolul tuleb tagada, et isikute õigused oleksid täielikult kaitstud.

| 65. | Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et erasektoris ärilisel eesmärgil saadud andmete kasutamine õiguskaitse eesmärkidel võib olla lubatud ainult rangete tingimuste alusel.






  — | Andmeid kasutatakse vaid konkreetselt määratletud eesmärkidel, näiteks võitluseks terrorismi või raskete kuritegude vastu ja see määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi. |
| --- | --- | --- |

65.

Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et erasektoris ärilisel eesmärgil saadud andmete kasutamine õiguskaitse eesmärkidel võib olla lubatud ainult rangete tingimuste alusel.

—

Andmeid kasutatakse vaid konkreetselt määratletud eesmärkidel, näiteks võitluseks terrorismi või raskete kuritegude vastu ja see määratakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi.

| — | Andmete edastamine toimub pigem nn tõuke-, kui tõmbesüsteemi alusel (42). |
| --- | --- |

—

Andmete edastamine toimub pigem nn tõuke-, kui tõmbesüsteemi alusel (42).

| — | Teabetaotlused peaks olema proportsionaalsed, kitsalt suunatud ja tuginema põhimõtteliselt kahtlustel konkreetsete inimeste suhtes. |
| --- | --- |

—

Teabetaotlused peaks olema proportsionaalsed, kitsalt suunatud ja tuginema põhimõtteliselt kahtlustel konkreetsete inimeste suhtes.

| — | Tuleks vältida rutiinseid otsinguid, andmehankimist ja profiilipõhiseid otsinguid. |
| --- | --- |

—

Tuleks vältida rutiinseid otsinguid, andmehankimist ja profiilipõhiseid otsinguid.

| — | Õiguskaitse eesmärgil andmete kasutamine tuleks alati logisse salvestada, et õigust kasutav andmesubjekt, andmekaitseasutused ja kohtud saaksid kasutamist tõhusalt kontrollida. |
| --- | --- |

—

Õiguskaitse eesmärgil andmete kasutamine tuleks alati logisse salvestada, et õigust kasutav andmesubjekt, andmekaitseasutused ja kohtud saaksid kasutamist tõhusalt kontrollida.

VI.3.   Infosüsteemid ja ELi asutused

Infosüsteemid koos tsentraliseeritud säilitamisega või ilma selleta
   (43)

| 66. | Viimastel aastatel on ELi õigusaktidel põhinevate infosüsteemide hulk vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raamistikus märkimisväärselt kasvanud. Mõnikord on tehtud otsuseid luua süsteem, millega kaasneb andmete tsentraliseeritud säilitamine Euroopa tasandil, teistel juhtudel näevad õigusaktid ette ainult siseriiklike andmebaaside vahelist teabevahetust. Tsentraliseeritud säilitamisega süsteemi parim näide on arvatavasti Schengeni infosüsteem. Andmekaitse perspektiivist on tsentraliseeritud säilitamiseta süsteemi märkimisväärseim näide nõukogu otsus 2008/615/JSK (Prümi otsus), (44) kuna selles nähakse ette mahukas biomeetriliste andmete vahetamine liimesriikide ametiasutuste vahel. |
| --- | --- |

66.

Viimastel aastatel on ELi õigusaktidel põhinevate infosüsteemide hulk vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raamistikus märkimisväärselt kasvanud. Mõnikord on tehtud otsuseid luua süsteem, millega kaasneb andmete tsentraliseeritud säilitamine Euroopa tasandil, teistel juhtudel näevad õigusaktid ette ainult siseriiklike andmebaaside vahelist teabevahetust. Tsentraliseeritud säilitamisega süsteemi parim näide on arvatavasti Schengeni infosüsteem. Andmekaitse perspektiivist on tsentraliseeritud säilitamiseta süsteemi märkimisväärseim näide nõukogu otsus 2008/615/JSK (Prümi otsus), (44) kuna selles nähakse ette mahukas biomeetriliste andmete vahetamine liimesriikide ametiasutuste vahel.

| 67. | Teatises näidatakse, et selline uute süsteemide loomise tendents jätkub. Esimene näide, mis on võetud punktist 4.2.2, on infosüsteem, millega täiendatakse Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS), et see hõlmaks ka kolmandate riikide kodanikke. Komisjon juba tellis uuringu, mis käsitleb süüdi mõistetud kolmandate riikide kodanike Euroopa registrit (EICTCN), mille tulemusena tekib tõenäoliselt tsentraliseeritud andmebaas. Teine näide on teabevahetus teiste liikmesriikide isikute maksejõuetuse registritega e-õiguskeskkonna raames (teatise punkt 3.4.1) ilma tsentraliseeritud säilitamiseta. |
| --- | --- |

67.

Teatises näidatakse, et selline uute süsteemide loomise tendents jätkub. Esimene näide, mis on võetud punktist 4.2.2, on infosüsteem, millega täiendatakse Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS), et see hõlmaks ka kolmandate riikide kodanikke. Komisjon juba tellis uuringu, mis käsitleb süüdi mõistetud kolmandate riikide kodanike Euroopa registrit (EICTCN), mille tulemusena tekib tõenäoliselt tsentraliseeritud andmebaas. Teine näide on teabevahetus teiste liikmesriikide isikute maksejõuetuse registritega e-õiguskeskkonna raames (teatise punkt 3.4.1) ilma tsentraliseeritud säilitamiseta.

| 68. | Detsentraliseeritud süsteemil on andmekaitse perspektiivist teatud eelised. Selles välditakse andmete topeltsäilitamist liikmesriigi ametiasutuses ja tsentraliseeritud süsteemis, vastutus andmete eest on selge, kuna liikmesriigi ametiasutus on vastutav töötleja ning kohtute ja andmekaitseasutuste tehtav kontroll saab toimuda liikmesriigi tasandil. Kuid ka sellel süsteemil on nõrkused, kui andmeid vahetatakse teiste õigusruumidega, näiteks kuidas tagada, et teave oleks ajakohastatud nii päritoluriigis kui ka sihtriigis ning kuidas tagada tõhusat kontrolli mõlema poole üle. Veelgi keerulisem on tagada vastutust andmevahetuse tehnilise süsteemi eest. Nimetatud nõrkusi saab kõrvaldada sellise tsentraliseeritud süsteemi valimisega, milles vähemalt süsteemi osade (näiteks tehnilise infrastruktuuri) eest vastutavad Euroopa Liidu asutused. |
| --- | --- |

68.

Detsentraliseeritud süsteemil on andmekaitse perspektiivist teatud eelised. Selles välditakse andmete topeltsäilitamist liikmesriigi ametiasutuses ja tsentraliseeritud süsteemis, vastutus andmete eest on selge, kuna liikmesriigi ametiasutus on vastutav töötleja ning kohtute ja andmekaitseasutuste tehtav kontroll saab toimuda liikmesriigi tasandil. Kuid ka sellel süsteemil on nõrkused, kui andmeid vahetatakse teiste õigusruumidega, näiteks kuidas tagada, et teave oleks ajakohastatud nii päritoluriigis kui ka sihtriigis ning kuidas tagada tõhusat kontrolli mõlema poole üle. Veelgi keerulisem on tagada vastutust andmevahetuse tehnilise süsteemi eest. Nimetatud nõrkusi saab kõrvaldada sellise tsentraliseeritud süsteemi valimisega, milles vähemalt süsteemi osade (näiteks tehnilise infrastruktuuri) eest vastutavad Euroopa Liidu asutused.

| 69. | Oleks kasulik töötada välja sisulised kriteeriumid valikuks tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud süsteemide vahel, tagades konkreetsetel juhtudel selged ja hoolikad poliitilised valikud. Nimetatud kriteeriumid võivad aidata kaasa süsteemide toimimisele ning isikuandmete kaitsele. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab selliste kriteeriumite väljatöötamise kavatsuse lisada Stockholmi programmi. |
| --- | --- |

69.

Oleks kasulik töötada välja sisulised kriteeriumid valikuks tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud süsteemide vahel, tagades konkreetsetel juhtudel selged ja hoolikad poliitilised valikud. Nimetatud kriteeriumid võivad aidata kaasa süsteemide toimimisele ning isikuandmete kaitsele. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab selliste kriteeriumite väljatöötamise kavatsuse lisada Stockholmi programmi.

Laiaulatuslikud infosüsteemid

| 70. | Teatise punktis 4.2.3.2 käsitletakse lühidalt laiaulatuslike infosüsteemide tulevikku, pöörates tähelepanu Schengeni infosüsteemile (SIS) ja viisainfosüsteemile (VIS). |
| --- | --- |

70.

Teatise punktis 4.2.3.2 käsitletakse lühidalt laiaulatuslike infosüsteemide tulevikku, pöörates tähelepanu Schengeni infosüsteemile (SIS) ja viisainfosüsteemile (VIS).

| 71. | Punktis 4.2.3.2 mainitakse ka liikmesriikide territooriumile sisenemise ja sealt lahkumise elektroonilise registreerimise süsteemi ning registreeritud reisijate programmide loomist. Nimetatud süsteemi kuulutas komisjon välja varem asepresidendi Franco Frattini algatusena esitatud piiripaketi osana (45). Euroopa Andmekaitseinspektor oli oma esialgsetes märkustes (46) küllaltki kriitiline nimetatud ettepaneku suhtes, kuna sellise sekkuva süsteemi vajadust lisaks olemasolevatele laiaulatuslikele süsteemidele ei olnud piisavalt selgitatud. Euroopa Andmekaitseinspektor ei tea ühtegi täiendavat tõendit sellise süsteemi vajaduse kohta ja seetõttu soovitab nõukogul mitte mainida seda ideed Stockholmi programmis. |
| --- | --- |

71.

Punktis 4.2.3.2 mainitakse ka liikmesriikide territooriumile sisenemise ja sealt lahkumise elektroonilise registreerimise süsteemi ning registreeritud reisijate programmide loomist. Nimetatud süsteemi kuulutas komisjon välja varem asepresidendi Franco Frattini algatusena esitatud piiripaketi osana (45). Euroopa Andmekaitseinspektor oli oma esialgsetes märkustes (46) küllaltki kriitiline nimetatud ettepaneku suhtes, kuna sellise sekkuva süsteemi vajadust lisaks olemasolevatele laiaulatuslikele süsteemidele ei olnud piisavalt selgitatud. Euroopa Andmekaitseinspektor ei tea ühtegi täiendavat tõendit sellise süsteemi vajaduse kohta ja seetõttu soovitab nõukogul mitte mainida seda ideed Stockholmi programmis.

| 72. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovib seetõttu osutada oma arvamusele erinevate algatuste kohta ELi teabevahetuse valdkonnas, (47) milles ta tegi mitmeid soovitusi ja märkusi ELi tasandil suurte andmebaaside kasutamise andmekaitsega seotud mõjude kohta. Muudest küsimustest pööras ta tähelepanu tugevatele ja spetsiaalselt välja töötatud kaitsemeetmetele, mida oleks vaja kehtestada, ning mõjuhinnangute proportsionaalsusele ja vajadusele enne meetmete kavandamist või võtmist selles valdkonnas Euroopa Andmekaitseinspektor on alati pooldanud sobivat ja andmekaitsenõuetele vastavat tasakaalu turvalisusnõuete ja selliste üksikisikute eraelu puutumatuse kaitse vahel, kes on süsteemidega hõlmatud. Süsteemide kesksete osade järelevalvajana esinedes on ta samal seisukohal. |
| --- | --- |

72.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovib seetõttu osutada oma arvamusele erinevate algatuste kohta ELi teabevahetuse valdkonnas, (47) milles ta tegi mitmeid soovitusi ja märkusi ELi tasandil suurte andmebaaside kasutamise andmekaitsega seotud mõjude kohta. Muudest küsimustest pööras ta tähelepanu tugevatele ja spetsiaalselt välja töötatud kaitsemeetmetele, mida oleks vaja kehtestada, ning mõjuhinnangute proportsionaalsusele ja vajadusele enne meetmete kavandamist või võtmist selles valdkonnas Euroopa Andmekaitseinspektor on alati pooldanud sobivat ja andmekaitsenõuetele vastavat tasakaalu turvalisusnõuete ja selliste üksikisikute eraelu puutumatuse kaitse vahel, kes on süsteemidega hõlmatud. Süsteemide kesksete osade järelevalvajana esinedes on ta samal seisukohal.

| 73. | Euroopa Andmekaitseinspektor kasutab lisaks võimalust rõhutada, et praegu juba kasutusel olevate süsteemide ja väljatöötamisel olevate süsteemide vahelise ELi teabevahetuse suhtes tervikuna on vaja järjepidevat lähenemisviisi õigusliku, tehnilise ja järelevalve järjepidevuse mõttes. Tõepoolest on tänapäeval rohkem kui varasemal ajal kindlasti vaja julget ja terviklikku visiooni sellest, missugused peaksid olema ELi teabevahetus ja tulevased laiaulatuslikud infosüsteemid. Ainult sellise visiooni alusel võiks kaaluda liikmesriikide territooriumile sisenemise ja sealt lahkumise elektroonilise registreerimise süsteemi. |
| --- | --- |

73.

Euroopa Andmekaitseinspektor kasutab lisaks võimalust rõhutada, et praegu juba kasutusel olevate süsteemide ja väljatöötamisel olevate süsteemide vahelise ELi teabevahetuse suhtes tervikuna on vaja järjepidevat lähenemisviisi õigusliku, tehnilise ja järelevalve järjepidevuse mõttes. Tõepoolest on tänapäeval rohkem kui varasemal ajal kindlasti vaja julget ja terviklikku visiooni sellest, missugused peaksid olema ELi teabevahetus ja tulevased laiaulatuslikud infosüsteemid. Ainult sellise visiooni alusel võiks kaaluda liikmesriikide territooriumile sisenemise ja sealt lahkumise elektroonilise registreerimise süsteemi.

| 74. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab Stockholmi programmis viidata kavatsusele töötada välja selline visioon, mis sisaldaks Lissaboni lepingu võimaliku jõustumise kajastamist ja selle tagajärgi esimese ja kolmanda samba õiguslikul alusel tuginevatele süsteemidele. |
| --- | --- |

74.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab Stockholmi programmis viidata kavatsusele töötada välja selline visioon, mis sisaldaks Lissaboni lepingu võimaliku jõustumise kajastamist ja selle tagajärgi esimese ja kolmanda samba õiguslikul alusel tuginevatele süsteemidele.

| 75. | Lõpuks mainib komisjon, et asutatakse uus agentuur, mis teatise kohaselt peaks olema pädev sisenemise ja lahkumise elektroonilise süsteemi suhtes. Vahepeal on komisjon vastu võtnud ettepaneku sellise agentuuri asutamiseks (48). Euroopa Andmekaitseinspektor toetab seda ettepanekut põhimõtteliselt, kuna see võib tõhustada nimetatud süsteemide toimimist, sealhulgas andmekaitset. Ta esitab selle ettepaneku kohta õigeaegselt arvamuse. |
| --- | --- |

75.

Lõpuks mainib komisjon, et asutatakse uus agentuur, mis teatise kohaselt peaks olema pädev sisenemise ja lahkumise elektroonilise süsteemi suhtes. Vahepeal on komisjon vastu võtnud ettepaneku sellise agentuuri asutamiseks (48). Euroopa Andmekaitseinspektor toetab seda ettepanekut põhimõtteliselt, kuna see võib tõhustada nimetatud süsteemide toimimist, sealhulgas andmekaitset. Ta esitab selle ettepaneku kohta õigeaegselt arvamuse.

Europol ja Eurojust

| 76. | Europoli rolli mainitakse teatise mitmes kohas, millega rõhutatakse, et prioriteetseks küsimuseks on Europoli keskne roll koordineerimises, teabevahetuses ja spetsialistide koolituses. Samamoodi osutatakse teatise punktis 4.2.2 hiljutistele muutustele Europoli ja Eurojusti koostöö õigusraamistikus ja teatatakse, et jätkub töö Eurojusti tegevuse tõhustamiseks, eriti piiriülest organiseeritud kuritegevust käsitlevate uurimiste puhul. Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult nimetatud eesmärke, tingimusel et nõuetekohaselt pööratakse tähelepanu andmekaitse meetmetele. |
| --- | --- |

76.

Europoli rolli mainitakse teatise mitmes kohas, millega rõhutatakse, et prioriteetseks küsimuseks on Europoli keskne roll koordineerimises, teabevahetuses ja spetsialistide koolituses. Samamoodi osutatakse teatise punktis 4.2.2 hiljutistele muutustele Europoli ja Eurojusti koostöö õigusraamistikus ja teatatakse, et jätkub töö Eurojusti tegevuse tõhustamiseks, eriti piiriülest organiseeritud kuritegevust käsitlevate uurimiste puhul. Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult nimetatud eesmärke, tingimusel et nõuetekohaselt pööratakse tähelepanu andmekaitse meetmetele.

| 77. | Sellega seoses tervitab Euroopa Andmekaitseinspektor uut Europoli ja Eurojusti vahelise lepingu eelnõu, (49) mille eesmärk on parandada ja edendada kahe asutuse vahelist vastastikust koostööd ja tagada nendevaheline tõhus teabevahetus. Selle töö juures on otsustav roll tõhusal ja tulemuslikul andmekaitsel. |
| --- | --- |

77.

Sellega seoses tervitab Euroopa Andmekaitseinspektor uut Europoli ja Eurojusti vahelise lepingu eelnõu, (49) mille eesmärk on parandada ja edendada kahe asutuse vahelist vastastikust koostööd ja tagada nendevaheline tõhus teabevahetus. Selle töö juures on otsustav roll tõhusal ja tulemuslikul andmekaitsel.

VI.4.   Biomeetriliste andmete kasutamine

| 78. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et teatises ei käsitleta biomeetriliste andmete suureneva kasutamise küsimust erinevates teabevahetust käsitlevates Euroopa Liidu õigusaktides, sealhulgas õigusaktides, millega luuakse laiaulatuslikud infosüsteemid. See on kahetsusväärne, võttes arvesse, et see on andmekaitse ja eraelu puutumatuse aspektist eriti oluline ja tundlik küsimus. |
| --- | --- |

78.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et teatises ei käsitleta biomeetriliste andmete suureneva kasutamise küsimust erinevates teabevahetust käsitlevates Euroopa Liidu õigusaktides, sealhulgas õigusaktides, millega luuakse laiaulatuslikud infosüsteemid. See on kahetsusväärne, võttes arvesse, et see on andmekaitse ja eraelu puutumatuse aspektist eriti oluline ja tundlik küsimus.

| 79. | Kuigi Euroopa Andmekaitseinspektor tunnustab biomeetriliste andmete kasutamise üldisi eeliseid, on ta pidevalt rõhutanud selliste andmete kasutamise märkimisväärset mõju üksikisikute õigustele ning on teinud ettepaneku lisada igale konkreetsele süsteemile biomeetriliste andmete kasutamise ranged kaitsemeetmed. Hiljuti Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt kohtuasjas S. ja Marper vs. Ühendkuningriik (50) tehtud otsuses esitatakse selle kohta kasulikku teavet, eelkõige biomeetriliste andmete kasutamise põhjendatuse ja piirangute kohta. Eelkõige võib just DNA-teave paljastada tundlikku teavet üksikisiku kohta, võttes samuti arvesse, et DNA-teabe saamise tehnilised võimalused järjest kasvavad. Infosüsteemides biomeetriliste andmete laiaulatusliku kasutamisega kaasneb probleem, mis on tingitud olemuslikest ebatäpsustest biomeetriliste andmete kogumisel ja võrdlemisel. Nende põhjuste tõttu peaks ELi seadusandja ilmutama vaoshoitust nimetatud andmete kasutamisel. |
| --- | --- |

79.

Kuigi Euroopa Andmekaitseinspektor tunnustab biomeetriliste andmete kasutamise üldisi eeliseid, on ta pidevalt rõhutanud selliste andmete kasutamise märkimisväärset mõju üksikisikute õigustele ning on teinud ettepaneku lisada igale konkreetsele süsteemile biomeetriliste andmete kasutamise ranged kaitsemeetmed. Hiljuti Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt kohtuasjas S. ja Marper vs. Ühendkuningriik (50) tehtud otsuses esitatakse selle kohta kasulikku teavet, eelkõige biomeetriliste andmete kasutamise põhjendatuse ja piirangute kohta. Eelkõige võib just DNA-teave paljastada tundlikku teavet üksikisiku kohta, võttes samuti arvesse, et DNA-teabe saamise tehnilised võimalused järjest kasvavad. Infosüsteemides biomeetriliste andmete laiaulatusliku kasutamisega kaasneb probleem, mis on tingitud olemuslikest ebatäpsustest biomeetriliste andmete kogumisel ja võrdlemisel. Nende põhjuste tõttu peaks ELi seadusandja ilmutama vaoshoitust nimetatud andmete kasutamisel.

| 80. | Teine viimastel aastatel esinev probleem on laste ja eakate sõrmejälgede kasutamine, mis tuleneb biomeetriliste süsteemide olemuslikest puudustest nimetatud vanuserühmade osas. Euroopa Andmekaitseinspektor palus korraldada põhjaliku uuringu, millega tehakse nõuetekohaselt kindlaks süsteemide täpsus (51). Ta tegi ettepaneku kehtestada lastele vanusepiiriks 14 aastat, juhul kui uuring ei anna teistsugust tulemust. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab selle küsimuse tõstatada Stockholmi programmis. |
| --- | --- |

80.

Teine viimastel aastatel esinev probleem on laste ja eakate sõrmejälgede kasutamine, mis tuleneb biomeetriliste süsteemide olemuslikest puudustest nimetatud vanuserühmade osas. Euroopa Andmekaitseinspektor palus korraldada põhjaliku uuringu, millega tehakse nõuetekohaselt kindlaks süsteemide täpsus (51). Ta tegi ettepaneku kehtestada lastele vanusepiiriks 14 aastat, juhul kui uuring ei anna teistsugust tulemust. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab selle küsimuse tõstatada Stockholmi programmis.

| 81. | Sellele vaatamata märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et oleks kasulik töötada välja sisulised kriteeriumid biomeetriliste andmete kasutamiseks. Nimetatud kriteeriumid peaks tagama, et andmeid kasutatakse vaid juhul, kui see on vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne ning kui seadusandja on esitanud täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärased eesmärgid. Täpsemalt, biomeetrilisi andmeid, eriti DNAd ei tohiks kasutada juhul, kui sama tulemuse võib saavutada vähemtundliku teabe kasutamisega. |
| --- | --- |

81.

Sellele vaatamata märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et oleks kasulik töötada välja sisulised kriteeriumid biomeetriliste andmete kasutamiseks. Nimetatud kriteeriumid peaks tagama, et andmeid kasutatakse vaid juhul, kui see on vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne ning kui seadusandja on esitanud täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärased eesmärgid. Täpsemalt, biomeetrilisi andmeid, eriti DNAd ei tohiks kasutada juhul, kui sama tulemuse võib saavutada vähemtundliku teabe kasutamisega.

VII.   ÕIGUSKAITSE KÄTTESAADAVUS JA E-ÕIGUSKESKKOND

| 82. | Õiguskoostöö parandamiseks kasutatakse ka tehnoloogilisi võimalusi. Teatise punktis 3.4.1 märgitakse, et e-õiguskeskkond parandab õiguskaitse kodanikele kättesaadavust. Õigusliku menetluse osadena sisaldab see infoportaali ja videokonverentse. Lisaks on õiguslikke menetlusi varsti võimalik korraldada interneti teel ja selles nähakse ette siseriiklike registrite, näiteks maksejõuetuse registrite ühendamine. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et teatises ei mainita e-õiguskeskkonda käsitlevaid uusi algatusi, vaid selles kirjeldatakse juba rakendatud meetmeid. Euroopa Andmekaitseinspektor on kaasatud mõnesse nimetatud meetmesse, näiteks 19. detsembri 2008. aasta arvamuse, mis käsitleb komisjoni teatist „E-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamine”, (52) järelmeetmetesse. |
| --- | --- |

82.

Õiguskoostöö parandamiseks kasutatakse ka tehnoloogilisi võimalusi. Teatise punktis 3.4.1 märgitakse, et e-õiguskeskkond parandab õiguskaitse kodanikele kättesaadavust. Õigusliku menetluse osadena sisaldab see infoportaali ja videokonverentse. Lisaks on õiguslikke menetlusi varsti võimalik korraldada interneti teel ja selles nähakse ette siseriiklike registrite, näiteks maksejõuetuse registrite ühendamine. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et teatises ei mainita e-õiguskeskkonda käsitlevaid uusi algatusi, vaid selles kirjeldatakse juba rakendatud meetmeid. Euroopa Andmekaitseinspektor on kaasatud mõnesse nimetatud meetmesse, näiteks 19. detsembri 2008. aasta arvamuse, mis käsitleb komisjoni teatist „E-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamine”, (52) järelmeetmetesse.

| 83. | E-õiguskeskkond on ambitsioonikas projekt, mis vajab täit toetust. See võib tõhusalt parandada Euroopa õigussüsteemi ja kodanike õiguskaitset. See on märkimisväärne samm Euroopa õigusruumi loomisel. Pidades silmas seda positiivset hinnangut, võib teha mõned märkused:






  — | e-õiguskeskkonna tehnoloogilised süsteemid tuleks luua kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. Nagu mainitud seoses Euroopa teabemudeliga, algab kõik õige struktuuri valimisega; |
| --- | --- | --- |

83.

E-õiguskeskkond on ambitsioonikas projekt, mis vajab täit toetust. See võib tõhusalt parandada Euroopa õigussüsteemi ja kodanike õiguskaitset. See on märkimisväärne samm Euroopa õigusruumi loomisel. Pidades silmas seda positiivset hinnangut, võib teha mõned märkused:

—

e-õiguskeskkonna tehnoloogilised süsteemid tuleks luua kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. Nagu mainitud seoses Euroopa teabemudeliga, algab kõik õige struktuuri valimisega;

| — | süsteemide sidumisel võrguks ja nende koostalitluse puhul tuleks võtta arvesse piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõtet; |
| --- | --- |

—

süsteemide sidumisel võrguks ja nende koostalitluse puhul tuleks võtta arvesse piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõtet;

| — | erinevate osapoolte ülesanded on vaja täpselt määratleda; |
| --- | --- |

—

erinevate osapoolte ülesanded on vaja täpselt määratleda;

| — | delikaatseid isikuandmeid sisaldavate siseriiklike registrite, näiteks maksejõuetuse registrite ühendamise tagajärgi tuleks eelnevalt analüüsida. |
| --- | --- |

—

delikaatseid isikuandmeid sisaldavate siseriiklike registrite, näiteks maksejõuetuse registrite ühendamise tagajärgi tuleks eelnevalt analüüsida.

VIII.   JÄRELDUSED

| 84. | Euroopa Andmekaitseinspektor kiidab heaks, et teatises rõhutatakse, et põhiõiguste kaitse ja eelkõige isikuandmete kaitse on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku üks põhiküsimusi. Euroopa Andmekaitseinspektori arvates edendatakse teatises õigesti tasakaalu kodanike turvalisuse tagamiseks asjakohaste õigusaktide vastuvõtmise vajaduse ning kodanike põhiõiguste kaitse vajaduse vahel. Euroopa Andmekaitseinspektor tunnistab, et isikuandmete kaitsele tuleb pöörata suuremat tähelepanu. |
| --- | --- |

84.

Euroopa Andmekaitseinspektor kiidab heaks, et teatises rõhutatakse, et põhiõiguste kaitse ja eelkõige isikuandmete kaitse on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku üks põhiküsimusi. Euroopa Andmekaitseinspektori arvates edendatakse teatises õigesti tasakaalu kodanike turvalisuse tagamiseks asjakohaste õigusaktide vastuvõtmise vajaduse ning kodanike põhiõiguste kaitse vajaduse vahel. Euroopa Andmekaitseinspektor tunnistab, et isikuandmete kaitsele tuleb pöörata suuremat tähelepanu.

| 85. | Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult teatise punkti 2.3, milles kutsutakse üles kehtestama kõikehõlmav andmekaitsesüsteem, mis hõlmab kõiki ELi pädevusvaldkondi, sõltumatult Lissaboni lepingu jõustumisest. Sellega seoses ta soovitab:






  — | Stockholmi programmis teatada, et sellise kõikehõlmava süsteemi jaoks on vaja selget ja pikaajalist visiooni; |
| --- | --- | --- |

85.

Euroopa Andmekaitseinspektor toetab täielikult teatise punkti 2.3, milles kutsutakse üles kehtestama kõikehõlmav andmekaitsesüsteem, mis hõlmab kõiki ELi pädevusvaldkondi, sõltumatult Lissaboni lepingu jõustumisest. Sellega seoses ta soovitab:

—

Stockholmi programmis teatada, et sellise kõikehõlmava süsteemi jaoks on vaja selget ja pikaajalist visiooni;

| — | hinnata selles valdkonnas vastu võetud meetmeid, nende konkreetset rakendamist ja tõhusust, arvesse võttes kulutusi eraelu kaitseks ja õiguskaitse tõhusust; |
| --- | --- |

—

hinnata selles valdkonnas vastu võetud meetmeid, nende konkreetset rakendamist ja tõhusust, arvesse võttes kulutusi eraelu kaitseks ja õiguskaitse tõhusust;

| — | võtta prioriteedina Stockholmi programmi vajaduse uue õigusraamistiku järele, millega muu hulgas asendataks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK. |
| --- | --- |

—

võtta prioriteedina Stockholmi programmi vajaduse uue õigusraamistiku järele, millega muu hulgas asendataks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK.

| 86. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni kavatsust kinnitada taas andmekaitse põhimõtted, mis tuleb siduda avaliku aruteluga, mille komisjon kuulutas välja konverentsil „Isikuandmed – suurem kasutus, parem kaitse?”19.–20. mail 2009. Sisu osas rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor eesmärgi osas seatud piirangute põhimõtte kui isikuandmete kaitset käsitleva õiguse aluspõhimõtte tähtsust ja andmekaitse põhimõtete rakendamise tõhususe parandamise võimalustele keskendumise tähtsust, vahenditega, mis võivad tugevdada andmetöötlejate vastustust. |
| --- | --- |

86.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab komisjoni kavatsust kinnitada taas andmekaitse põhimõtted, mis tuleb siduda avaliku aruteluga, mille komisjon kuulutas välja konverentsil „Isikuandmed – suurem kasutus, parem kaitse?”19.–20. mail 2009. Sisu osas rõhutab Euroopa Andmekaitseinspektor eesmärgi osas seatud piirangute põhimõtte kui isikuandmete kaitset käsitleva õiguse aluspõhimõtte tähtsust ja andmekaitse põhimõtete rakendamise tõhususe parandamise võimalustele keskendumise tähtsust, vahenditega, mis võivad tugevdada andmetöötlejate vastustust.

| 87. | Eraelu kavandatud puutumatust ja eraelu austavaid tehnoloogiaid võiks edendada:






  — | eraelu puutumatuse kaitse ja andmekaitse sertifitseerimise skeemiga, kui võimalusega infosüsteemide loojatele ja kasutajatele; |
| --- | --- | --- |

87.

Eraelu kavandatud puutumatust ja eraelu austavaid tehnoloogiaid võiks edendada:

—

eraelu puutumatuse kaitse ja andmekaitse sertifitseerimise skeemiga, kui võimalusega infosüsteemide loojatele ja kasutajatele;

| — | infosüsteemide loojate ja kasutajate juriidilise kohustusega kasutada süsteeme, mis on kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. |
| --- | --- |

—

infosüsteemide loojate ja kasutajate juriidilise kohustusega kasutada süsteeme, mis on kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega.

| 88. | Andmekaitse välisaspektide osas soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor:






  — | Stockholmi programmis rõhutada andmekaitset ja andmevahetust käsitlevate üldiste kokkulepete tähtsust USA ja muude kolmandate riikidega; |
| --- | --- | --- |

88.

Andmekaitse välisaspektide osas soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor:

—

Stockholmi programmis rõhutada andmekaitset ja andmevahetust käsitlevate üldiste kokkulepete tähtsust USA ja muude kolmandate riikidega;

| — | edendada aktiivselt põhiõiguste austamist ja eelkõige andmekaitset suhetes kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

edendada aktiivselt põhiõiguste austamist ja eelkõige andmekaitset suhetes kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| — | mainida Stockholmi programmis, et isikuandmete vahetamine kolmandate riikidega nõuab piisavat kaitsetaset või muid asjakohaseid kaitsemeetmeid nimetatud kolmandates riikides. |
| --- | --- |

—

mainida Stockholmi programmis, et isikuandmete vahetamine kolmandate riikidega nõuab piisavat kaitsetaset või muid asjakohaseid kaitsemeetmeid nimetatud kolmandates riikides.

| 89. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et arengud seoses Euroopa Liidu teabehalduse strateegia ja Euroopa teabemudeliga pakuvad suurt huvi ja rõhutab, et nendes projektides tuleks pöörata tähelepanu andmekaitse elementidele, mida tuleks käsitleda täiendavalt Stockholmi programmis. Teabevahetuse struktuur peaks põhinema eraelu kavandatud puutumatusel ning parimal võimalikul tehnikal. |
| --- | --- |

89.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et arengud seoses Euroopa Liidu teabehalduse strateegia ja Euroopa teabemudeliga pakuvad suurt huvi ja rõhutab, et nendes projektides tuleks pöörata tähelepanu andmekaitse elementidele, mida tuleks käsitleda täiendavalt Stockholmi programmis. Teabevahetuse struktuur peaks põhinema eraelu kavandatud puutumatusel ning parimal võimalikul tehnikal.

| 90. | Ainuüksi fakt, et koostalitlusvõimeliste andmebaaside vahel on tehniliselt võimalik digitaalinfot vahetada või on neid andmebaase võimalik ühendada, ei õigusta erandit piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõttest. Koostalitlusvõime peaks konkreetsetel juhtudel põhinema selgetel ja hoolikatel poliitilistel valikutel. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab seda mõtet Stockholmi programmis täpsustada. |
| --- | --- |

90.

Ainuüksi fakt, et koostalitlusvõimeliste andmebaaside vahel on tehniliselt võimalik digitaalinfot vahetada või on neid andmebaase võimalik ühendada, ei õigusta erandit piiratud eesmärkidel kasutamise põhimõttest. Koostalitlusvõime peaks konkreetsetel juhtudel põhinema selgetel ja hoolikatel poliitilistel valikutel. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab seda mõtet Stockholmi programmis täpsustada.

| 91. | Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et erasektoris ärilisel eesmärgil saadud andmete kasutamine õiguskaitse eesmärkidel võib olla lubatud ainult rangete, käesoleva arvamuse punktis 65 täpsustatud tingimuste alusel. |
| --- | --- |

91.

Euroopa Andmekaitseinspektor arvab, et erasektoris ärilisel eesmärgil saadud andmete kasutamine õiguskaitse eesmärkidel võib olla lubatud ainult rangete, käesoleva arvamuse punktis 65 täpsustatud tingimuste alusel.

| 92. | Muud isikuandmete kasutamist käsitlevad soovitused:






  — | Töötada välja sisulised kriteeriumid valikuks tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud süsteemide vahel, ja lisada selliste kriteeriumite väljatöötamise kavatsus Stockholmi programmi; |
| --- | --- | --- |

92.

Muud isikuandmete kasutamist käsitlevad soovitused:

—

Töötada välja sisulised kriteeriumid valikuks tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud süsteemide vahel, ja lisada selliste kriteeriumite väljatöötamise kavatsus Stockholmi programmi;

| — | Liikmesriikide territooriumile sisenemise ja sealt lahkumise elektroonilise registreerimise süsteemi ning registreeritud reisijate programmide loomist ei tohiks Stockholmi programmis nimetada; |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide territooriumile sisenemise ja sealt lahkumise elektroonilise registreerimise süsteemi ning registreeritud reisijate programmide loomist ei tohiks Stockholmi programmis nimetada;

| — | Toetada Europoli ja Eurojusti tugevdamist ning uut Europoli ja Eurojusti vahel hiljuti väljatöötatud kokkulepet; |
| --- | --- |

—

Toetada Europoli ja Eurojusti tugevdamist ning uut Europoli ja Eurojusti vahel hiljuti väljatöötatud kokkulepet;

| — | Töötada välja sellised sisulised kriteeriumid biomeetriliste andmete kasutamiseks, mis tagavad, et andmeid kasutatakse vaid juhul, kui see on vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne ning kui seadusandja on esitanud täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärased eesmärgid. DNA-andmeid ei tohiks kasutada juhul, kui sama tulemuse võib saavutada teistsuguse, vähemtundliku teabe kasutamisega. |
| --- | --- |

—

Töötada välja sellised sisulised kriteeriumid biomeetriliste andmete kasutamiseks, mis tagavad, et andmeid kasutatakse vaid juhul, kui see on vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne ning kui seadusandja on esitanud täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärased eesmärgid. DNA-andmeid ei tohiks kasutada juhul, kui sama tulemuse võib saavutada teistsuguse, vähemtundliku teabe kasutamisega.

| 93. | Euroopa Andmekaitseinspektor toetab e-õiguskeskkonda ja on teinud mõned märkused projekti parandamiseks (vt punkt 83). |
| --- | --- |

93.

Euroopa Andmekaitseinspektor toetab e-õiguskeskkonda ja on teinud mõned märkused projekti parandamiseks (vt punkt 83).

Brüssel, 10. juuli 2009

Peter HUSTINX

Euroopa Andmekaitseinspektor

---

(1)  KOM(2009) 262 (lõplik) („teatis”).

1

(2)  Avaldamata. Politsei- ja kohtukoostöö töörühm loodi Euroopa andmekaitsevolinike konverentsil, et valmistada ette selle seisukohti õiguskaitse valdkonnas ja tegutseda konverentsi nimel kiireloomulistes küsimustes.

2

(3)  Nõukogu dokument nr 11657/08. Edaspidi „Siseküsimuste aruanne”.

3

(4)  Nõukogu dokument nr 11549/08 („Justiitsküsimuste aruanne”).

4

(5)  Valitsuste ELi tööprogramm, http://www.regeringen.se

5

(6)  Siseküsimusi käsitlevas aruandes räägitakse selles kontekstis digitaalse keskkonna ülikiirest laienemisest („digital tsunami”).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ, ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.

7

(8)  Näiteks Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo (PNR) töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile (2007. aasta broneeringuinfo leping), ELT L 204, 4.8.2007, lk 18 ja ettepanek: nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel, KOM(2007) 654 (lõplik).

8

(9)  Eelmises joonealuses märkuses nimetatud broneeringuinfot käsitlev 2007. aasta leping ja selle eelkäijad.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ, ELT L 105, 13.4.2006, lk 54. Kuigi õiguslikuks aluseks on EÜ asutamislepingu artikkel 95, oli see vahetuks reageeringuks Londoni pommiplahvatustele.

10

(11)  Nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, 27. november 2008, kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

11

(12)  Vaata teatise pealkirja.

12

(13)  Saksamaa Konstitutsioonikohtu ametlik teadaanne nr 72/2009, 30. juuni 2009, paragrahvi 2 punkt c.

13

(14)  Andmekaitseinspektor töötas viimasena nimetatud punkti välja oma 19. detsembri 2005. aasta arvamuses nõukogu raamotsuse (isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames) ettepaneku kohta (KOM(2005) 475 lõplik); ELT C 47, 25.2.2006, lk 27, punktid 30–32.

14

(15)  Andmekaitse Euroopa Liidus – Kodanike hoiakute uuring – Analüüsiaruanne, Eurobaromeetri kiiruuring nr 225, jaanuar 2008, http://www.ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_225_en.pdf

15

(16)  Vaata ka teatise prioriteetseid küsimusi.

16

(17)  KOM(2006) 331, lõplik 28. juuni 2006.

17

(18)  Vt joonealune märkus 11.

18

(19)  KOM(2007) 87 (lõplik), 7. märts 2007.

19

(20)  25. juuli 2007. aasta arvamus, ELT C 255, 27.10.2007, lk 1, eelkõige punkt 30.

20

(21)  Euroopa kohtu 30. mai 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-317/04 (Euroopa Parlament vs. Euroopa Liidu Nõukogu) ja C-318/04 (Euroopa Parlament vs. Euroopa Ühenduste Komisjon), EKL 2006, lk I-4721.

21

vs.

vs.

(22)  Euroopa Kohtu 10. veebruari 2009. aasta otsus kohtuasjas C-301/06: Iirimaa vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, seni avaldamata.

22

vs.

(23)  Vt Lissaboni lepingu vastuvõtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsioon nr 21 – deklaratsioon isikuandmete kaitse kohta kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja politseikoostöö valdkonnas, ELT C 115, 9.5.2008, lk 345.

23

(24)  Artikli 29 kohane andmekaitsetöörühm, milles andmekaitseinspektor osaleb, otsustas intensiivselt töötada panuse andmiseks nimetatud avalikku arutellu.

24

(25)  Sellise süsteemi näiteks on Euroopa eraelu puutumatuse märgiste süsteem (EuroPriSe).

25

(26)  Infokasutajad on hõlmatud andmekaitsealaste õigusaktidega, kas vastutava andmetöötleja või volitatud töötlejana.

26

(27)  Vt Euroopa Andmekaitseinspektori 11. novembri 2008. aasta arvamus ELi-USA kõrgetasemelise teabevahetuse, eraelu puutumatuse kaitse ja isikuandmete kaitse kontaktrühma lõpliku aruande kohta, ELT C 128, 6.6.2009, lk 1.

27

(28)  ETS nr 108, 28.1.1981.

28

(29)  Vt Andmekaitseinspektori 28. novembri 2005. aasta kiri, mis käsitleb komisjoni teatist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtme strateegia kohta ja mis on avaldatud Euroopa Andmekaitseinspektori veebisaidil.

29

(30)  Hiljutine terroristide loetelu käsitlev kohtupraktika kinnitab tagatiste vajadust – samuti suhetes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga – tagamaks, et terrorismivastase võitluse meetmed oleksid kooskõlas põhiõigusi käsitlevate ELi standarditega (3. septembri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-402/05 P ja C-415/05 P: Kadi ja Al Barakaat International Foundation vs. nõukogu, seni avaldamata).

30

vs.

(31)  KOM(2005) 490 (lõplik).

31

(32)  Kättesaadavuse vaatenurgast sisaldab Prümi otsus olulisi sätteid biomeetriliste andmete (DNA ja sõrmejäljed) kasutamiseks.

32

(33)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

33

(34)  Vt Valitsuste ELi tööprogramm, millele on viidatud joonealuses märkuses 5, lk 23.

34

(35)  Vt ka punkt 41 eespool.

35

(36)  Vt „Eraelu puutumatust soodustavate turvatehnoloogiate väljatöötamise, rakendamise ja kasutamise suunised ja kriteeriumid”, mis on välja töötatud PRISE-projekti raames (http://www.prise.oeaw.ac.at).

36

(37)  Parim võimalik tehnika – kõige tõhusam ja arenenum tegevus ja selle rakendusviisid, mis näitab teatava tehnika praktilist sobivust selleks, et ITSi rakendused ja süsteemid vastaksid ELi reguleeriva raamistiku eraelu puutumatuse kaitse, andmekaitse ja turvalisuse nõuetele.

37

(38)  Vt Euroopa Andmekaitseinspektori märkusi komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa andmebaaside koostalitlusvõimet, 10. märts 2006, mis on kättesaadav aadressil http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

38

(39)  Vt nt punkti 15 eespool.

39

(40)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

40

(41)  Vt artikli 29 töörühma vastuvõetud arvamus 10/2006 isikuandmete töötlemise kohta ülemaailmse pankadevahelise finantstelekommunikatsiooniühingu (SWIFT) poolt.

41

(42)  Tõukesüsteemi (Taotluspõhise süsteemi) korral saadab andmetöötleja andmed õiguskaitseasutuse taotluse (tõuge) alusel. Tõmbesüsteemi korral on õiguskaitseasutusel juurdepääs andmetöötleja andmebaasile ja ta ammutab (tõmbab) andmeid sellest andmebaasist. Tõmbesüsteemi korral on andmetöötlejal palju raskem olla vastutav.

42

(43)  Tsentraliseeritud säilitamine on Euroopa tasandil säilitamine, detsentraliseeritud säilitamine on liikmesriikide tasandil säilitamine.

43

(44)  Vt joonealune märkus 33.

44

(45)  Komisjoni teatis „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine”, 13.2.2008, KOM(2008), 69.

45

(46)  Euroopa Andmekaitseinspektori esialgsed märkused kolme piirihaldust käsitleva komisjoni teatise kohta (KOM (2008) 69, KOM(2008) 68 ja KOM(2008) 67), 3. märts 2008. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

46

(47)  Täpsemalt: 23. märtsi 2005. aasta arvamus ettepaneku kohta koostada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta, ELT C 181, 23.7.2005, lk 13 ning 19. oktoobri 2005. aasta arvamus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) käsitlevate ettepanekute kohta, ELT C 91, 19.4.2006, lk 38.

47

(48)  Komisjoni 24. juuni 2009. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse amet Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemis (VIS), EURODACi ja muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (KOM(2009) 293/2).

48

(49)  Nõukogu heakskiidetud lepingu eelnõu, millele kumbki pool pole veel alla kirjutanud. Vt nõukogu dokumentide register:

49

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10019.en09.pdf

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st10/st10107.en09.pdf

(50)  EIK 4. detsembri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjas 30562/04 ja 30566/04 S. ja Marper vs. Ühendkuningriik, seni avaldamata.

50

vs.

(51)  26. märts 2008. aasta arvamus, mis käsitleb kavandatavat määrust, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta, ELT C 200, 6.8.2008, lk 1.

51

(52)  Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist „E-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamine”, ELT C 128, 6.6.2009, lk 13.

52

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/21

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

2009/C 276/03

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.8.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 25/06 (ex N 191/06) |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | Ain |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aide aux éleveurs de volailles du département de l’Ain |
| Õiguslik alus | — | Article L 221-1 et suivants du Code rural; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.8.2009

Riikliku abi viitenumber

NN 25/06 (ex N 191/06)

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

Ain

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aide aux éleveurs de volailles du département de l’Ain

Õiguslik alus

—

Article L 221-1 et suivants du Code rural;

| — | Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006; |
| --- | --- |

—

Arrêté préfet de l’Ain du 2 mars 2006;

| — | Komisjoni 17. veebruari 2006. aasta otsus (ELT L 48, 18.2.2006), milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga metslindudel ühenduses; |
| --- | --- |

—

Komisjoni 17. veebruari 2006. aasta otsus (ELT L 48, 18.2.2006), milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga metslindudel ühenduses;

| — | Komisjoni 22. veebruari 2006. aasta otsus (ELT L 52, 23.2.2006), milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga kodulindudel ühenduses; |
| --- | --- |

—

Komisjoni 22. veebruari 2006. aasta otsus (ELT L 52, 23.2.2006), milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga kodulindudel ühenduses;

| — | Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006). |
| --- | --- |

—

Les arrêtés interministériels du 24 octobre 2005 (paru au JORF du 25.10.2005) et des 18, 23 et 24 février 2006 (parus aux JORF des 19 et 25.2.2006).

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi loomahaiguste vastu võitlemiseks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

1,63 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

2006

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| M. le Préfet de l'Ain |
| --- |
| Préfecture |
| 45 avenue Alsace-Lorraine |
| 01000 Bourg-en-Bresse |
| FRANCE |

M. le Préfet de l'Ain

Préfecture

45 avenue Alsace-Lorraine

01000 Bourg-en-Bresse

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/23

---

Euro vahetuskurss (1)

16. november 2009

2009/C 276/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4965 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,02 |
| DKK | Taani kroon | 7,4408 |
| GBP | Inglise nael | 0,89485 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1943 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5093 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,3370 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,510 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 267,43 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7083 |
| PLN | Poola zlott | 4,0960 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2990 |
| TRY | Türgi liir | 2,2092 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6004 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5635 |
| HKD | Hongkongi dollar | 11,5978 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0102 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0733 |
| KRW | Korea won | 1 728,79 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,0517 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2166 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3000 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 060,07 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0395 |
| PHP | Filipiini peeso | 69,704 |
| RUB | Vene rubla | 42,9545 |
| THB | Tai baht | 49,690 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5662 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,4395 |
| INR | India ruupia | 69,1230 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4965

JPY

Jaapani jeen

134,02

DKK

Taani kroon

7,4408

GBP

Inglise nael

0,89485

SEK

Rootsi kroon

10,1943

CHF

Šveitsi frank

1,5093

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,3370

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,510

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

267,43

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7083

PLN

Poola zlott

4,0960

RON

Rumeenia leu

4,2990

TRY

Türgi liir

2,2092

AUD

Austraalia dollar

1,6004

CAD

Kanada dollar

1,5635

HKD

Hongkongi dollar

11,5978

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0102

SGD

Singapuri dollar

2,0733

KRW

Korea won

1 728,79

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,0517

CNY

Hiina jüaan

10,2166

HRK

Horvaatia kuna

7,3000

IDR

Indoneesia ruupia

14 060,07

MYR

Malaisia ringit

5,0395

PHP

Filipiini peeso

69,704

RUB

Vene rubla

42,9545

THB

Tai baht

49,690

BRL

Brasiilia reaal

2,5662

MXN

Mehhiko peeso

19,4395

INR

India ruupia

69,1230

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/24

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 276/05

| Riikliku abi viitenumber | X 122/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Liikmesriigi antud number | NVF/ESF/RF/254/2008/RV |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Czech Republic
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a, Artikkel 87 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Národní vzdělávací fond, o. p. s. |
| Opletalova 25 |
| 110 00 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.nvf.cz |

Riikliku abi viitenumber

X 122/08

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Liikmesriigi antud number

NVF/ESF/RF/254/2008/RV

Piirkonna nimi (NUTS)

Czech Republic

Artikkel 87 lõige 3 punkt a, Artikkel 87 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Národní vzdělávací fond, o. p. s.

Opletalova 25

110 00 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.nvf.cz

Abimeetme nimetus

Blokový grant – Fond pro podporu výzkumu/2. výzva opatření A

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Memorandum o porozumění pro implementaci Norského finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Norskem)

Memorandum o porozumění pro implementaci EHP finančního mechanizmu pro 2004–2009 (mezi Českou republikou a Islandem, Lichtenštejnskem a Norskem)

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.eea-researchfund.cz

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

3.11.2008–31.7.2009

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

59,55 CZK (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Alusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt a)

90 %

—

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

65 %

15 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

40 %

20 %

| Riikliku abi viitenumber | X 123/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt. |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Hessen
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH |
| Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH” |
| IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H) |
| Schumannstraße 4—6 |
| 60325 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.bmh-hessen.de |

Riikliku abi viitenumber

X 123/08

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

Das Programm wird nach der „De-minimis“- bzw. Kleinbeihilfenregelung abgewickelt.

Piirkonna nimi (NUTS)

Hessen

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

BM H Beteiligungs-Managementgesellschaft Hessen mbH

Bewilligungsausschuss des Fonds „Mittelhessenfonds GmbH”

IB H Beteiligungs-Managementgesellschaft mbH (BM H)

Schumannstraße 4—6

60325 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

http://www.bmh-hessen.de

Abimeetme nimetus

Mittelhessenfonds GmbH: Ein Finanzierungsangebot für Gründer und Mittelstand im Regierungsbezirk Gießen, Schwerpunkt Medizintechnik

hier: Investitionsbeteiligungen im Rahmen des „Mittelhessenfonds“ Zinsverbilligung von marktgerecht vergüteten darlehensähnlichen stillen Beteiligungen und gegebenenfalls Nachrangdarlehen, soweit zur Finanzierung von Investitionen verwendet

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Operationelles EFRE-Programm „Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ 2007 bis 2013 des Landes Hessen

Haushaltsgesetze des Landes Hessen

Hessisches Mittelstandsförderprogramm

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.mittelhessenfonds.de

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XS 184/07

Kestus

1.1.2009–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

2,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Laen, Intressitoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

II 2 — 069-d-60-15 — 5,00 EUR (in Mio.)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

—

—

| Riikliku abi viitenumber | X 124/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Deutschland
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung |
| Calenberger Straße 2 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.ml.niedersachsen.de |

Riikliku abi viitenumber

X 124/08

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Deutschland

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Niedersächsisches Ministerium für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung

Calenberger Straße 2

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

http://www.ml.niedersachsen.de

Abimeetme nimetus

Verfahrenstechnische und mikrobiologische Optimierung der stofflichen Umsetzung von primär cellulosehaltigen landwirtschaftlichen Reststoffen zur Erzeugung von Biogas

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO (Nds. MBl. 1996, S. 1868)

Bewilligungsbescheid (s. Web Link)

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.ml.niedersachsen.de/master/C51585202_N51583645_L20_D0_I655.html

Meetme liik

Erakorraline abi

Fa. ARES

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

15.11.2008

Sektorid

Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,37 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

80 %

—

| Riikliku abi viitenumber | X 125/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | ES51 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Cataluna
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) |
| Paseo de Gracia, 129 |
| 08008 Barcelona |
| ESPAÑA |
| http://www.acc10.cat |

Riikliku abi viitenumber

X 125/08

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

ES51

Piirkonna nimi (NUTS)

Cataluna

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM)

Paseo de Gracia, 129

08008 Barcelona

ESPAÑA

http://www.acc10.cat

Abimeetme nimetus

Ayudas para la creación de ocupación ligada a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Resolución IUE/812/2008, de 4 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras del programa de ayudas a proyectos de inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana i se hacen públicas las convocatorias para el año 2008 (DOGC núm. 5096 de 25.3.2008)

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.gencat.net/eadop/imagenes/5096/08059014.pdf

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

26.3.2008–31.12.2008

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

2,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

15 %

10 %

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

15 %

—

| Riikliku abi viitenumber | X 126/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Taani |
| Liikmesriigi antud number | 07/07410 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Danmark
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| DANMARK |
| http://ebst@ebst.dk |

Riikliku abi viitenumber

X 126/08

Liikmesriik

Taani

Liikmesriigi antud number

07/07410

Piirkonna nimi (NUTS)

Danmark

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

DANMARK

http://ebst@ebst.dk

Abimeetme nimetus

Innovation og Viden — dansk regionalfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Flere og bedre job — dansk socialfondsprogram under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Rådets Forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999.

Lov nr. 1599 af 20. december 2006 om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond.

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.ebst.dk/file/5467/Regionalfondsprogram

http://www.ebst.dk/file/5469/Socialfondsprogram

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.1.2007–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

400,00 DKK (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Laen, Riskikapital, Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

nævnt ovenfor, forordning 1083/2006 — 248,00 DKK (mio.)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Uutele väikeettevõtetele antav abi (artikkel 14)

25 %

—

Abi naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele (artikkel 16)

15 %

—

Keskkonnauuringuteks antav abi (artikkel 24)

50 %

10 %

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26)

50 %

—

VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 27)

50 %

—

Riskikapitali vormis antav abi (artiklid 28–29)

10 000 000 DKK

—

Rakendusuuring (artikli 31 lõike 2 punkt b)

65 %

10 %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

40 %

10 %

Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32)

75 %

—

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi (artikkel 33)

75 %

—

Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi (artikkel 35)

10 000 000 DKK

—

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)

10 000 000 DKK

—

Kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi (artikkel 37)

10 000 000 DKK

—

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

35 %

10 %

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

70 %

10 %

---

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/30

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 276/06

| Riikliku abi viitenumber | X 129/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | One North East |
| Stella House |
| Goldcrest Way |
| Newburn Riverside |
| Newcastle upon Tyne |
| NE15 8NY |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.OneNorthEast.co.uk |

Riikliku abi viitenumber

X 129/08

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

North East, Tees Valley and Durham, Northumberland and Tyne and Wear

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

One North East

Stella House

Goldcrest Way

Newburn Riverside

Newcastle upon Tyne

NE15 8NY

UNITED KINGDOM

http://www.OneNorthEast.co.uk

Abimeetme nimetus

NEPA (North East Productivity Alliance)

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Regional Development Agencies Act 1998

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.onenortheast.co.uk/page/stateaid.cfm

http://www.onenortheast.co.uk/lib/liDownload/13946/MAS-NEPA%20state%20aid%20desc.doc?CFID=2425574&CF

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.10.2008–31.3.2013

Sektorid

Töötlev tööstus

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

6,79 GBP (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

60 %

20 %

| Riikliku abi viitenumber | X 130/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | UEP II a |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Berlin
  Artikkel 87 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin |
| Brückenstraße 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.berlin.de/sen/guv |

Riikliku abi viitenumber

X 130/08

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

UEP II a

Piirkonna nimi (NUTS)

Berlin

Artikkel 87 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz Berlin

Brückenstraße 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.berlin.de/sen/guv

Abimeetme nimetus

Umweltentlastungsprogramm II (UEP II) (N 774/07), dort: Vorhaben nach Ziffer 2.6.2 der Förderrichtlinie, d. h. Vorhaben zur Reduzierung verkehrsbedingter Emissionen, Verminderung von Lärm und/oder Luftbelastungen

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Förderrichtlinie vom 22.9.2008 (Veröffentlichung im Amtsblatt von Berlin am 2.10.2008)

Operationelles Programm des Landes Berlin für den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung in der Förderperiode 2007—2013 (Abschnitt 5.4); §§ 23, 44 der Landeshaushaltsordnung des Landes Berlin

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.uep-berlin.de/uepmedia/usermedia/files/foerderrichtlinie_uep_080922.pd

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XR 117/08

Kestus

2.10.2008–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,31 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

35 %

—

| Riikliku abi viitenumber | X 131/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | — |
| Abi andev ametiasutus | Board Bia |
| Clanwilliam Court |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.bordbia.ie |

Riikliku abi viitenumber

X 131/08

Liikmesriik

Iirimaa

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

—

Abi andev ametiasutus

Board Bia

Clanwilliam Court

Lower Mount Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.bordbia.ie

Abimeetme nimetus

Consultancy services provided to SME companies engaged in processing and marketing of non-agricultural products (non-Annex 1)

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

An Bord Bia Acts 1994 to 2004

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.bordbia.ie/industryservices/manufacturers/pages/consultancyservices.aspx

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.9.2008–31.12.2013

Sektorid

Turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,80 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26)

50 %

—

| Riikliku abi viitenumber | X 132/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Küpros |
| Liikmesriigi antud number | 25.06.001.736 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Cyprus
  Artikkel 87 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως |
| Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη |
| 1454 Λευκωσία/Nicosia |
| KYΠPOΣ/CYPRUS |
| http://www.moi.gov.cy/tph |

Riikliku abi viitenumber

X 132/08

Liikmesriik

Küpros

Liikmesriigi antud number

25.06.001.736

Piirkonna nimi (NUTS)

Cyprus

Artikkel 87 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Υπουργείο Εσωτερικών, Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη

1454 Λευκωσία/Nicosia

KYΠPOΣ/CYPRUS

http://www.moi.gov.cy/tph

Abimeetme nimetus

Σχέδιο παροχής χορηγιών προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις για προώθηση του αγροτουρισμού στην ύπαιθρο

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με αριθμό 67.371 και ημερομηνία 18.6.2008

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.moi.gov.cy/tph/rural-tourism

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

3.11.2008–31.12.2013

Sektorid

Hotellid ja muu sarnane majutus, Puhkuse- ja muu lühiajaline majutus, Restoranid ja liikuvad toitlustuskohad, Muuseumide tegevus, Lõbustusparkide ja temaatiliste lõbustusparkide tegevus

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

2,50 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Αριθμός: ΕΕ(2007)4351 Ημερομηνία: 17.9.2007 — 12,75 EUR (σε εκατ.)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

15 %

20 %

| Riikliku abi viitenumber | X 133/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Scotland
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Scottish Executive |
| Third Sector Division |
| Highlander House |
| 58 Waterloo Street |
| Glasgow |
| G2 7DA |
| UNITED KINGDOM |
| http://www.scotland.gov.uk/Home |

Riikliku abi viitenumber

X 133/08

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Scotland

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Scottish Executive

Third Sector Division

Highlander House

58 Waterloo Street

Glasgow

G2 7DA

UNITED KINGDOM

http://www.scotland.gov.uk/Home

Abimeetme nimetus

Scottish Investment Fund

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

The grant is provided under section 10 of the Social Work (Scotland) Act 1968

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.scotland.gov.uk/Topics/People/15300/funding

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.11.2008–31.3.2011

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

30,00 GBP (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

50 %

20 %

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26)

50 %

—

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

45 %

—

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

80 %

—

Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 40)

50 %

—

Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 41)

75 %

—

Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks (artikkel 42)

100 %

—

---

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/35

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 276/07

| Riikliku abi viitenumber | X 134/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Czech Republic
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a, Artikkel 87 lõige 3 punkt c
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Ministerstvo zemědělství |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| http://www.mze.cz |

Riikliku abi viitenumber

X 134/08

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Czech Republic

Artikkel 87 lõige 3 punkt a, Artikkel 87 lõige 3 punkt c

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

http://www.mze.cz

Abimeetme nimetus

Vrácení části spotřební daně zaplacené v cenách minerálních olejů uvedených v § 45 odst. 2 písm. c) zákona č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění p.p.

Vyhláška č. 395/2008 Sb., kterou se mění vyhláška č. 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://cds.mfcr.cz/cps/rde/xchg/cds/xsl/182_793.html

http://www.sagit.cz/pages/sbirkatxt.asp?zdroj=sb08395&cd=76&typ=r

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.12.2008–31.12.2013

Sektorid

Üheaastaste põllukultuuride kasvatus, Mitmeaastaste taimede kasvatus, Taimede paljundamine, Taimekasvatuse abitegevused, Saagikoristusjärgsed tegevused

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

1,50 CZK (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Maksumeede

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi (artikkel 25)

1 373 CZK

—

| Riikliku abi viitenumber | X 135/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Saarland
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft |
| Franz-Josef-Röder-Straße 17 |
| 66119 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm |

Riikliku abi viitenumber

X 135/08

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Saarland

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Saarland Ministerium für Wirtschaft und Wissenschaft

Franz-Josef-Röder-Straße 17

66119 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

http://www.saarland.de/ministerium_wirtschaft_wissenschaft.htm

Abimeetme nimetus

Regionales Förderprogramm des Saarlandes für kleine und mittlere Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft (einschließlich Tourismus) vom 1.12.2008

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

§ 44 der Landeshaushaltsordnung des Saarlandes (LHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 5.11.1999 (Amtsblatt vom 11.2.2000, S. 194 ff), zuletzt geändert durch das Gesetz vom 15.2.2006 (Amtsblatt vom 6.4.2006, S. 474 ff), Amtsblatt des Saarlandes

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.saarland.de/8974.htm

http://www.vorschriften.saarland.de/verwaltungsvorschriften.htm

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Muutmine XS 160/06

Kestus

1.12.2008–31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

4,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

2007DE162PO002 — 0,50 EUR (in Mio.)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

| Riikliku abi viitenumber | X 136/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Österreich
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderung) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Riikliku abi viitenumber

X 136/08

Liikmesriik

Austria

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Österreich

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderung)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Abimeetme nimetus

TOP-Tourismus-Förderung 2007–2013 Teil A

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007–2013

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.oeht.at/page/media/download/top/RTOP2007n.Notifizierung.pdf

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.11.2008–31.12.2013

Sektorid

Maismaaveondus ja torutransport, Majutus, Toidu ja joogi serveerimine, Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine; helisalvestiste ja muusika kirjastamine, Kinnisvaraalane tegevus, Arhitekti- ja inseneritegevused; teimimine ja analüüs, Rentimine ja kasutusrent, Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus, Haridus, Hasartmängude ja kihlvedude korraldamine, Sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused, Muu teenindus

Abisaaja liik

VKEd

suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

21,80 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Intressitoetus, Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

30 %

—

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

| Riikliku abi viitenumber | X 137/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Thüringen
  Artikkel 87 lõige 3 punkt a |
| Abi andev ametiasutus | Staatliches Forstamt Frauenwald |
| Forsthaus Allzunah |
| 98701 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.thueringenforst.de |

Riikliku abi viitenumber

X 137/08

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Thüringen

Artikkel 87 lõige 3 punkt a

Abi andev ametiasutus

Staatliches Forstamt Frauenwald

Forsthaus Allzunah

98701 Frauenwald

DEUTSCHLAND

http://www.thueringenforst.de

Abimeetme nimetus

Förderung von Investitionen in Forstbetrieben und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung in der Fassung der Neubekanntmachung vom 19.9.2000 (GVBl. 10/2000, S. 282) i. V. m. der Richtlinie über die Förderung von Investitionen und der Verarbeitung und Vermarktung von Holz

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.thueringen.de/imperia/md/content/folder/foerderung/vvh.pdf

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.1.2009–31.12.2013

Sektorid

Metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad, Metsamajandust abistavad tegevused

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

0,67 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Entscheidung der Kommission K(2007) 5862 über das Entwicklungsprogramm für den ländlichen Raum des Landes Thüringen

CCI2007DE06RPO023 — 0,50 EUR (in Mio.)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (artikkel 13) Abikava

45 %

—

| Riikliku abi viitenumber | X 139/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Österreich
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Abteilung V/4 (Tourismusförderungen) |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| http://www.bmwa.gv.at |

Riikliku abi viitenumber

X 139/08

Liikmesriik

Austria

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Österreich

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung V/4 (Tourismusförderungen)

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

http://www.bmwa.gv.at

Abimeetme nimetus

Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Richtlinie des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die Jungunternehmerförderung in der Tourismus- und Freizeitwirtschaft 2007—2013

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

http://www.oeht.at/page/media/download/top/JU-Richtlinie%20Langfassung.pdf

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.11.2008–31.12.2013

Sektorid

Maismaaveondus ja torutransport, Majutus, Toidu ja joogi serveerimine, Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine; helisalvestiste ja muusika kirjastamine, Kinnisvaraalane tegevus, Arhitekti- ja inseneritegevused; teimimine ja analüüs, Rentimine ja kasutusrent, Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus, Haridus, Hasartmängude ja kihlvedude korraldamine, Sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused, Muu teenindus

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

1,40 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Uutele väikeettevõtetele antav abi (artikkel 14)

25 %

—

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

5 %

—

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/40

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 276/08

| 1. | 9. novembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Madalmaade ettevõtja Vitol Holding B.V. („Vitol”) kontrolli all olev Belgia ettevõtja Eurotank Belgium B.V. („Eurotank”) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Belgia ettevõtjate Petroplus Refining Antwerp N.V. („Petroplus”) ja Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. („Petroplus Bitumen”) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

9. novembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Madalmaade ettevõtja Vitol Holding B.V. („Vitol”) kontrolli all olev Belgia ettevõtja Eurotank Belgium B.V. („Eurotank”) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Belgia ettevõtjate Petroplus Refining Antwerp N.V. („Petroplus”) ja Petroplus Refining Antwerp Bitumen N.V. („Petroplus Bitumen”) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Petroplus/Petroplus Bitumen: bituumeni tootmise, gaasiõli väävlitustamise ja terminali käitamisega tegelev ettevõtja, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Petroplus/Petroplus Bitumen: bituumeni tootmise, gaasiõli väävlitustamise ja terminali käitamisega tegelev ettevõtja,

| — | Vitol: muu hulgas nafta- ja gaasikaubandus ning nafta ja gaasi otsimine ja tootmine. |
| --- | --- |

—

Vitol: muu hulgas nafta- ja gaasikaubandus ning nafta ja gaasi otsimine ja tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5686 – Vitol Holding/Petroplus Refining Antwerp/Petroplus Refining Antwerp Bitumen):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 17.11.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 276/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 276/41

---

OTSUS nr 777,

5. oktoober 2009,

millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1-18 „Trakiya”, mis asub Haskovo maakonnas, ning millega teatatakse kavandatud pakkumismenetlusest lubade andmiseks

2009/C 276/09

BULGAARIA VABARIIK

MINISTRITE NÕUKOGU

Maapõuevarade seaduse artikli 5 lõike 2, artikli 42 lõike 1 punkti 1 ja artikli 44 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse energiaseaduse lisasätte artikli 4 lõike 2 punkti 16 ja artikli 1 lõiget 24a,

ON MINISTRITE NÕUKOGU VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1-18 „Trakiya”, mille pindala on 940,12 km2 ning mille koordinaadid 1–10 on sätestatud lisas. |
| --- | --- |

1.

Avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1-18 „Trakiya”, mille pindala on 940,12 km2 ning mille koordinaadid 1–10 on sätestatud lisas.

| 2. | Punktis 1 nimetatud luba antakse pakkumismenetluse alusel. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 nimetatud luba antakse pakkumismenetluse alusel.

| 3. | Geoloogilise luure ja uurimise loa kehtivusaeg on viis aastat alates kuupäevast, mil jõustub geoloogilise luure ja uurimise leping, mille kohaselt võib vastavalt maapõuevarade seaduse artikli 31 lõikele 3 loa kehtivusaega pikendada. |
| --- | --- |

3.

Geoloogilise luure ja uurimise loa kehtivusaeg on viis aastat alates kuupäevast, mil jõustub geoloogilise luure ja uurimise leping, mille kohaselt võib vastavalt maapõuevarade seaduse artikli 31 lõikele 3 loa kehtivusaega pikendada.

| 4. | Punktis 1 viidatud lubade andmiseks korraldatakse 150. päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas pakkumismenetlus majandus-, energia- ja turismiministeeriumis aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia. |
| --- | --- |

4.

Punktis 1 viidatud lubade andmiseks korraldatakse 150. päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas pakkumismenetlus majandus-, energia- ja turismiministeeriumis aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia.

| 5. | Pakkumisdokumentide ostmise tähtaeg on 120. päeval kell 17.00 pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

Pakkumisdokumentide ostmise tähtaeg on 120. päeval kell 17.00 pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| 6. | Pakkumisdokumentide esitamise tähtaeg on 130. päeval kell 17.00 pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Pakkumisdokumentide esitamise tähtaeg on 130. päeval kell 17.00 pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| 7. | Pakkumiste tegemise tähtaeg on 144. päeval kell 17.00 pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Pakkumiste tegemise tähtaeg on 144. päeval kell 17.00 pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| 8. | Pakkumismenetlus on kinnine. |
| --- | --- |

8.

Pakkumismenetlus on kinnine.

| 9. | Pakkumisdokumentide hind on 500 Bulgaaria leevi (BGN). Pakkumisdokumente saab osta majandus-, energia- ja turismiministeeriumi kabinetist 802 aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, punktis 5 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

9.

Pakkumisdokumentide hind on 500 Bulgaaria leevi (BGN). Pakkumisdokumente saab osta majandus-, energia- ja turismiministeeriumi kabinetist 802 aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, punktis 5 osutatud tähtaja jooksul.

| 10. | Pakkumismenetluses osaleda soovijad peavad vastama maapõuevarade seaduse artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

10.

Pakkumismenetluses osaleda soovijad peavad vastama maapõuevarade seaduse artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

| 11. | Pakkumises osalejaid hinnatakse esitatud tööprogrammi, keskkonnakaitsevahendite, koolituste, boonuste ning osalejate haldus- ja finantssuutlikkuse alusel, nagu on täpsustatud pakkumisdokumentides. |
| --- | --- |

11.

Pakkumises osalejaid hinnatakse esitatud tööprogrammi, keskkonnakaitsevahendite, koolituste, boonuste ning osalejate haldus- ja finantssuutlikkuse alusel, nagu on täpsustatud pakkumisdokumentides.

| 12. | Pakkumismenetluses osalemise rahaline tagatis on 10 000 Bulgaaria leevi (BGN), mis tuleb tasuda punktis 6 sätestatud tähtajaks pakkumisdokumentides esitatud majandus-, energia- ja turismiministeeriumi pangakontole. |
| --- | --- |

12.

Pakkumismenetluses osalemise rahaline tagatis on 10 000 Bulgaaria leevi (BGN), mis tuleb tasuda punktis 6 sätestatud tähtajaks pakkumisdokumentides esitatud majandus-, energia- ja turismiministeeriumi pangakontole.

| 13. | Pakkujatele, keda pakkumismenetlusse ei kaasata, tagastatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast vastavasisulise teate saatmist. |
| --- | --- |

13.

Pakkujatele, keda pakkumismenetlusse ei kaasata, tagastatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast vastavasisulise teate saatmist.

| 14. | Edukale pakkujale rahalist tagatist ei tagastata, teistele pakkujatele tagastatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast ministrite nõukogu lubade andmise otsuse avaldamist Bulgaaria ametlikus väljaandes. |
| --- | --- |

14.

Edukale pakkujale rahalist tagatist ei tagastata, teistele pakkujatele tagastatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast ministrite nõukogu lubade andmise otsuse avaldamist Bulgaaria ametlikus väljaandes.

| 15. | Pakkumismenetluses osaleda soovijate avaldused ja pakkumised tuleb esitada majandus-, energia- ja turismiministeeriumile aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, bulgaaria keeles vastavalt maapõuevarade seaduse artikli 46 nõuetele. |
| --- | --- |

15.

Pakkumismenetluses osaleda soovijate avaldused ja pakkumised tuleb esitada majandus-, energia- ja turismiministeeriumile aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, bulgaaria keeles vastavalt maapõuevarade seaduse artikli 46 nõuetele.

| 16. | Pakkumised peavad vastama pakkumisdokumentides esitatud nõudmistele ja tingimustele. |
| --- | --- |

16.

Pakkumised peavad vastama pakkumisdokumentides esitatud nõudmistele ja tingimustele.

| 17. | Pakkumismenetlus toimub ka juhul, kui osaleb vaid üks pakkuja. |
| --- | --- |

17.

Pakkumismenetlus toimub ka juhul, kui osaleb vaid üks pakkuja.

| 18. | Majandus-, energia- ja turismiminister: |
| --- | --- |

18.

Majandus-, energia- ja turismiminister:

| 18.1. | saadab käesoleva otsuse teksti avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas ja Bulgaaria ametlikus väljaandes, samuti ministrite nõukogu veebisaidil; |
| --- | --- |

18.1.

saadab käesoleva otsuse teksti avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas ja Bulgaaria ametlikus väljaandes, samuti ministrite nõukogu veebisaidil;

| 18.2. | korraldab pakkumismenetluse läbiviimise. |
| --- | --- |

18.2.

korraldab pakkumismenetluse läbiviimise.

| 19. | Käesoleva otsuse kohta esitatud kaebused võib saata kõrgeimale halduskohtule 14 päeva jooksul pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

19.

Käesoleva otsuse kohta esitatud kaebused võib saata kõrgeimale halduskohtule 14 päeva jooksul pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Peaminister

Boyko BORISOV

Ministrite nõukogu peasekretär

Rosen ZHELYAZKOV

Tõestatud koopia

Valitsusbüroo direktoraadi direktor

Veselin DAKOV

---

LISA

KOORDINAATIDE LOETELU

Maatüki 1-18 „Trakiya” geograafilised koordinaadid (1950 koordinaatide süsteem):

| 1. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |
| --- | --- | --- |
| 2. | 41° 50′ 45,014′′ N | 26° 00′ 44,523′′ E |
| 3. | 41° 52′ 55,884′′ N | 26° 00′ 42,506′′ E |
| 4. | 41° 53′ 06,026′′ N | 26° 22′ 23,117′′ E |
| 5. | 41° 49′ 17,984′′ N | 26° 22′ 24,265′′ E |

1.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

2.

41° 50′ 45,014′′ N

26° 00′ 44,523′′ E

3.

41° 52′ 55,884′′ N

26° 00′ 42,506′′ E

4.

41° 53′ 06,026′′ N

26° 22′ 23,117′′ E

5.

41° 49′ 17,984′′ N

26° 22′ 24,265′′ E

piir Türgi ja Kreekaga:

| 6. | 41° 39′ 31,125′′ N | 26° 04′ 10,596′′ E |
| --- | --- | --- |
| 7. | 41° 39′ 23,120′′ N | 25° 49′ 25,406′′ E |
| 8. | 41° 46′ 21,391′′ N | 25° 49′ 17,766′′ E |
| 9. | 41° 46′ 18,068′′ N | 25° 42′ 36,679′′ E |
| 10. | 41° 50′ 34,275′′ N | 25° 42′ 41,441′′ E |

6.

41° 39′ 31,125′′ N

26° 04′ 10,596′′ E

7.

41° 39′ 23,120′′ N

25° 49′ 25,406′′ E

8.

41° 46′ 21,391′′ N

25° 49′ 17,766′′ E

9.

41° 46′ 18,068′′ N

25° 42′ 36,679′′ E

10.

41° 50′ 34,275′′ N

25° 42′ 41,441′′ E

---