# Uradni list L 182/19.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 182 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4719. maj 2004 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 182

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4719. maj 2004

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredbe Sveta (ES) št. 989/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz določene zrnato usmerjene elektropločevine s poreklom iz Rusije | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 990/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije | 5 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 991/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 1100/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine in podaljšanju zaveze, sprejete s Sklepom Komisije 94/202/ES | 18 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 992/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3068/92 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije, Rusije ali Ukrajine | 23 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 993/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredb (ES) št. 658/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in (ES) št. 132/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Poljske in Ukrajine ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom blaga s poreklom iz Litve | 28 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 994/2004 z dne 18. maja 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 995/2004 z dne 18. maja 2004 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije | 36 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 996/2004 z dne 18. maja 2004 o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit | 38 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredbe Sveta (ES) št. 989/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz določene zrnato usmerjene elektropločevine s poreklom iz Rusije

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 990/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije

5

*

Uredba Sveta (ES) št. 991/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 1100/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine in podaljšanju zaveze, sprejete s Sklepom Komisije 94/202/ES

18

*

Uredba Sveta (ES) št. 992/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3068/92 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije, Rusije ali Ukrajine

23

*

Uredba Sveta (ES) št. 993/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredb (ES) št. 658/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in (ES) št. 132/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Poljske in Ukrajine ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom blaga s poreklom iz Litve

28

Uredba Komisije (ES) št. 994/2004 z dne 18. maja 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

34

Uredba Komisije (ES) št. 995/2004 z dne 18. maja 2004 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

36

Uredba Komisije (ES) št. 996/2004 z dne 18. maja 2004 o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit

38

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Skupni ukrep sveta 2004/494/SZVP z dne 17. maja 2004 o podpori Evropske unije, pri vzpostavitvi Združene policijske enote, v Demokratični republiki Kongo (DRK) | 41 |
| | * | Skupni ukrep sveta 2004/495/SZVP z dne 17. maja 2004 o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 46 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Skupni ukrep sveta 2004/494/SZVP z dne 17. maja 2004 o podpori Evropske unije, pri vzpostavitvi Združene policijske enote, v Demokratični republiki Kongo (DRK)

41

*

Skupni ukrep sveta 2004/495/SZVP z dne 17. maja 2004 o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

46

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/1

---

UREDBE SVETA (ES) št. 989/2004

z dne 17. maja 2004

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz določene zrnato usmerjene elektropločevine s poreklom iz Rusije

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampingškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba”), in zlasti členov 8, 11(3), 21 in 22(c) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 990/2004 (2) je Svet spremenil Uredbo (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz določene zrnato usmerjene elektropločevine „zadevni proizvod”) s poreklom iz Rusije (3) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 990/2004 (2) je Svet spremenil Uredbo (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz določene zrnato usmerjene elektropločevine „zadevni proizvod”) s poreklom iz Rusije (3) v Skupnost.

| (2) | Stopnja dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, se za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Rusije določi v višini 40,1 % za proizvajalca Novolipetsky Iron & Steel Corporation (NLMK) in v višini 14,7 % za proizvajalca VizStal Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Stopnja dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, se za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Rusije določi v višini 40,1 % za proizvajalca Novolipetsky Iron & Steel Corporation (NLMK) in v višini 14,7 % za proizvajalca VizStal Ltd.

2.   Preiskava

| (3) | Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), najavila začetek delnega vmesnega pregleda veljavnih ukrepov („ukrepov”) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), najavila začetek delnega vmesnega pregleda veljavnih ukrepov („ukrepov”) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe.

| (4) | Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali obstaja zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev”) in ob upoštevanju interesa Skupnosti potreba pa prilagoditvi ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. |
| --- | --- |

(4)

Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali obstaja zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev”) in ob upoštevanju interesa Skupnosti potreba pa prilagoditvi ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki.

3.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (5) | Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge. |
| --- | --- |

(5)

Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge.

| (6) | V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:






  (a) | Združenje proizvajalcev Skupnosti






  — | Evropska konfederacija železarske in jeklarske industrije (Eurofer) |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:

(a)

Združenje proizvajalcev Skupnosti

—

Evropska konfederacija železarske in jeklarske industrije (Eurofer)

| (b) | Proizvajalci izvozniki:






  — | Novolipetsky Iron & Steel Corporation (NLMK), Lipeck, |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki:

—

Novolipetsky Iron & Steel Corporation (NLMK), Lipeck,

| — | VizStal Ltd., Jekaterinburg. |
| --- | --- |

—

VizStal Ltd., Jekaterinburg.

B.   ZADEVNI PROIZVOD

| (7) | Zadevni proizvod je isti kot pri prvotni preiskavi, t.j. zrnato usmerjeni hladno valjani listi in trakovi iz silicijevega jekla za elektropločevine širine več kot 500 mm s poreklom iz Rusije, ki spadajo pod oznako KN 7225 11 00 in ex 7226 11 00. Ta proizvod se uporablja za elektromagnetne naprave in v napravah kot so električni in distribucijski transformatorji. |
| --- | --- |

(7)

Zadevni proizvod je isti kot pri prvotni preiskavi, t.j. zrnato usmerjeni hladno valjani listi in trakovi iz silicijevega jekla za elektropločevine širine več kot 500 mm s poreklom iz Rusije, ki spadajo pod oznako KN 7225 11 00 in ex 7226 11 00. Ta proizvod se uporablja za elektromagnetne naprave in v napravah kot so električni in distribucijski transformatorji.

| (8) | V razmeroma zapletenem postopku proizvodnje zrnato usmerjene elektropločevine je zrnata struktura enotno usmerjena v smeri valjanja lista ali traku, da se tako doseže visoko stopnjo učinkovitosti pri prevajanju magnetnega polja. Zadevni proizvod mora ustrezati specifikacijam o magnetni indukciji, faktorju kopičenja in najvišje dopustne ravni izgub pri ponovnem magnetiziranju. Praviloma sta obe strani proizvoda prekriti s tanko izolacijsko prevleko. |
| --- | --- |

(8)

V razmeroma zapletenem postopku proizvodnje zrnato usmerjene elektropločevine je zrnata struktura enotno usmerjena v smeri valjanja lista ali traku, da se tako doseže visoko stopnjo učinkovitosti pri prevajanju magnetnega polja. Zadevni proizvod mora ustrezati specifikacijam o magnetni indukciji, faktorju kopičenja in najvišje dopustne ravni izgub pri ponovnem magnetiziranju. Praviloma sta obe strani proizvoda prekriti s tanko izolacijsko prevleko.

C.   IZSLEDKI PREISKAVE

1.   Izjave zainteresiranih strank v državah izvoznicah

| (9) | Dva ruska proizvajalca izvoznika ter ruski organi so zatrjevali, da bodo zaradi visokih protidampinških dajatev in posledično zaradi razširitve ukrepov na EU10 njihovi tradicionalni trgovinski tokovi v EU10 znatno moteni. |
| --- | --- |

(9)

Dva ruska proizvajalca izvoznika ter ruski organi so zatrjevali, da bodo zaradi visokih protidampinških dajatev in posledično zaradi razširitve ukrepov na EU10 njihovi tradicionalni trgovinski tokovi v EU10 znatno moteni.

| (10) | Zlasti so zatrjevali, da je zaradi nenadnih močnih povišanj cen, ki so jih sprožile visoke protidampinške dajatve, njihov proizvod za elektromagnetne naprave in za naprave kot so električni in distribucijski transformatorji postal v tolikšni meri predrag, da ga ne bodo več kupovali. |
| --- | --- |

(10)

Zlasti so zatrjevali, da je zaradi nenadnih močnih povišanj cen, ki so jih sprožile visoke protidampinške dajatve, njihov proizvod za elektromagnetne naprave in za naprave kot so električni in distribucijski transformatorji postal v tolikšni meri predrag, da ga ne bodo več kupovali.

2.   Pripombe industrije Skupnosti

| (11) | Industrija Skupnosti ugotavlja, da kljub znatno nižjim cenam v EU10 v primerjavi z Evropsko unijo v sestavi pred 1. majem 2004 (v nadaljevanju „EU15”) ne bi nasprotovala predlogom za vmesne ukrepe v prehodnem obdobju, ki ne bi negativno vplivali na njen položaj. |
| --- | --- |

(11)

Industrija Skupnosti ugotavlja, da kljub znatno nižjim cenam v EU10 v primerjavi z Evropsko unijo v sestavi pred 1. majem 2004 (v nadaljevanju „EU15”) ne bi nasprotovala predlogom za vmesne ukrepe v prehodnem obdobju, ki ne bi negativno vplivali na njen položaj.

3.   Pripombe držav članic

| (12) | Organi nekaterih držav članic EU10 so menili, da je treba po širitvi za uvoz zadevnega proizvoda iz Rusije uporabiti posebno prehodno ureditev. |
| --- | --- |

(12)

Organi nekaterih držav članic EU10 so menili, da je treba po širitvi za uvoz zadevnega proizvoda iz Rusije uporabiti posebno prehodno ureditev.

| (13) | To so utemeljevali z dejstvom, da je zadevni proizvod znatnega pomena za industrijske končne uporabnike v EU10. |
| --- | --- |

(13)

To so utemeljevali z dejstvom, da je zadevni proizvod znatnega pomena za industrijske končne uporabnike v EU10.

4.   Ocena

| (14) | Na podlagi razpoložljivih podatkov in informacij je bila opravljena analiza, ki je potrdila, da so bile v letih 2002 in 2003 v EU10 iz Rusije uvožene znatne količine zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi razpoložljivih podatkov in informacij je bila opravljena analiza, ki je potrdila, da so bile v letih 2002 in 2003 v EU10 iz Rusije uvožene znatne količine zadevnega proizvoda.

| (15) | Glede na to, da je zadevni proizvod znatnega pomena za industrijske končne uporabnike v EU10 in zaradi razmeroma visokih protidampinških dajatev, je bilo sklenjeno, da je v interesu Skupnosti, da postopno prilagodi trenutno veljavne ukrepe, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(15)

Glede na to, da je zadevni proizvod znatnega pomena za industrijske končne uporabnike v EU10 in zaradi razmeroma visokih protidampinških dajatev, je bilo sklenjeno, da je v interesu Skupnosti, da postopno prilagodi trenutno veljavne ukrepe, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke.

5.   Zaključek

| (16) | Vsi navedeni vidiki in interesi so bili upoštevani in skupaj obravnavani. Ugotovljeno je bilo, da bi bili interesi uvoznikov in uporabnikov iz EU10 znatno prizadeti zaradi nenadne uporabe obstoječih ukrepov, če jih ne bi začasno prilagodili. |
| --- | --- |

(16)

Vsi navedeni vidiki in interesi so bili upoštevani in skupaj obravnavani. Ugotovljeno je bilo, da bi bili interesi uvoznikov in uporabnikov iz EU10 znatno prizadeti zaradi nenadne uporabe obstoječih ukrepov, če jih ne bi začasno prilagodili.

| (17) | Nasprotno pa je industrija Skupnosti sama potrdila, da njeni interesi ne bi bili neupravičeno prizadeti, če bi ukrepe začasno prilagodili, saj trenutno ne morejo popolnoma zadovoljiti povpraševanja strank v EU10. |
| --- | --- |

(17)

Nasprotno pa je industrija Skupnosti sama potrdila, da njeni interesi ne bi bili neupravičeno prizadeti, če bi ukrepe začasno prilagodili, saj trenutno ne morejo popolnoma zadovoljiti povpraševanja strank v EU10.

| (18) | V takšnih okoliščinah je mogoče razumno zaključiti, da ni v interesu Skupnosti uporabljati obstoječe ukrepe brez prilagoditve in zato začasna prilagoditev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega proizvoda v EU10 ne bo znatno ogrozila želene ravni trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

(18)

V takšnih okoliščinah je mogoče razumno zaključiti, da ni v interesu Skupnosti uporabljati obstoječe ukrepe brez prilagoditve in zato začasna prilagoditev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega proizvoda v EU10 ne bo znatno ogrozila želene ravni trgovinske zaščite.

| (19) | V ta namen so bili preučeni različni načini, kako najbolje zaščiti industrijo Skupnosti pred škodljivim dampingom in hkrati upoštevati interes Skupnosti za blažitev ekonomskega šoka zaradi uporabe protidampinških dajatev za tradicionalne kupce v EU10 v obdobju gospodarskega prilagajanja po širitvi. |
| --- | --- |

(19)

V ta namen so bili preučeni različni načini, kako najbolje zaščiti industrijo Skupnosti pred škodljivim dampingom in hkrati upoštevati interes Skupnosti za blažitev ekonomskega šoka zaradi uporabe protidampinških dajatev za tradicionalne kupce v EU10 v obdobju gospodarskega prilagajanja po širitvi.

| (20) | Prevladalo je mnenje, da bi to najbolje dosegli z oprostitvijo protidampinških dajatev v prehodnem obdobju za tradicionalne izvozne količine iz Rusije v EU10. V tem okviru bi se za ves izvoz v EU10, ki bi presegal tradicionalne izvozne količine, uvedle normalne protidampinške dajatve, prav take kot za izvoz v EU15. |
| --- | --- |

(20)

Prevladalo je mnenje, da bi to najbolje dosegli z oprostitvijo protidampinških dajatev v prehodnem obdobju za tradicionalne izvozne količine iz Rusije v EU10. V tem okviru bi se za ves izvoz v EU10, ki bi presegal tradicionalne izvozne količine, uvedle normalne protidampinške dajatve, prav take kot za izvoz v EU15.

6.   Zaveze

| (21) | Potem ko so bile preučene različne možnosti za ureditev, ki bi na najboljši način dopuščala ohranitev teh tradicionalnih izvoznih tokov v EU10, je prevladalo mnenje, da bi to na najbolj primeren način dosegli tako, da bi sodelujoče strani sprejele prostovoljne zaveze o določitvi količinskih zgornjih mej. Komisija je zato v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe prizadetim proizvajalcem izvoznikom predlagala zaveze in tako so bile zaveze predlagane dvema proizvajalcema izvoznikoma zadevnega proizvoda iz Rusije. |
| --- | --- |

(21)

Potem ko so bile preučene različne možnosti za ureditev, ki bi na najboljši način dopuščala ohranitev teh tradicionalnih izvoznih tokov v EU10, je prevladalo mnenje, da bi to na najbolj primeren način dosegli tako, da bi sodelujoče strani sprejele prostovoljne zaveze o določitvi količinskih zgornjih mej. Komisija je zato v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe prizadetim proizvajalcem izvoznikom predlagala zaveze in tako so bile zaveze predlagane dvema proizvajalcema izvoznikoma zadevnega proizvoda iz Rusije.

| (22) | V tem kontekstu je treba opozoriti na to, da so bile v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe pri določitvi pogojev za zaveze upoštevane posebne okoliščine širitve. Te pomenijo poseben ukrep, saj omogočajo začasno prilagoditev obstoječih ukrepov za razširjeno Evropsko unijo petindvajsetih držav članic. |
| --- | --- |

(22)

V tem kontekstu je treba opozoriti na to, da so bile v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe pri določitvi pogojev za zaveze upoštevane posebne okoliščine širitve. Te pomenijo poseben ukrep, saj omogočajo začasno prilagoditev obstoječih ukrepov za razširjeno Evropsko unijo petindvajsetih držav članic.

| (23) | Zato so bile za proizvajalce izvoznike v Rusiji določene uvozne količine („zgornje meje”), ki temeljijo na njihovih povprečnih tradicionalnih izvoznih količinah v EU10 v letih 2001, 2002 in 2003. Vendar pa je treba opozoriti, da se je nenormalen porast izvoznih količin v EU10, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj mesecih leta 2003 ter prvih mesecih leta 2004, odštel od tradicionalnih količin, uporabljenih za določitev zgornjih mej. |
| --- | --- |

(23)

Zato so bile za proizvajalce izvoznike v Rusiji določene uvozne količine („zgornje meje”), ki temeljijo na njihovih povprečnih tradicionalnih izvoznih količinah v EU10 v letih 2001, 2002 in 2003. Vendar pa je treba opozoriti, da se je nenormalen porast izvoznih količin v EU10, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj mesecih leta 2003 ter prvih mesecih leta 2004, odštel od tradicionalnih količin, uporabljenih za določitev zgornjih mej.

| (24) | Prizadeti proizvajalci izvozniki morajo pri prodaji v EU10 pod pogoji iz svojih zavez pristati na okvirno spoštovanje svojih tradicionalnih vzorcev prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki se morajo zato zavedati, da se ponujena zaveza lahko šteje za uresničljivo in s tem sprejemljivo le, če pri prodaji, ki jo urejajo zaveze, okvirno ohranjajo te tradicionalne vzorce trgovanja s svojimi strankami v EU10. |
| --- | --- |

(24)

Prizadeti proizvajalci izvozniki morajo pri prodaji v EU10 pod pogoji iz svojih zavez pristati na okvirno spoštovanje svojih tradicionalnih vzorcev prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki se morajo zato zavedati, da se ponujena zaveza lahko šteje za uresničljivo in s tem sprejemljivo le, če pri prodaji, ki jo urejajo zaveze, okvirno ohranjajo te tradicionalne vzorce trgovanja s svojimi strankami v EU10.

| (25) | Proizvajalci izvozniki se morajo prav tako zavedati, da ima Komisija v skladu s pogoji iz zavez pravico umakniti svoj pristanek na zavezo podjetja in namesto tega uvesti dokončne protidampinške dajatve v višini, določeni v Uredbi (ES) št. 151/2003, prilagoditi raven zgornjih mej ali uvesti drug ukrep, če se ugotovi, da se vzorci prodaje znatno spreminjajo ali da je postalo spremljanje zavez iz kakršnega koli razloga oteženo ali onemogočeno. |
| --- | --- |

(25)

Proizvajalci izvozniki se morajo prav tako zavedati, da ima Komisija v skladu s pogoji iz zavez pravico umakniti svoj pristanek na zavezo podjetja in namesto tega uvesti dokončne protidampinške dajatve v višini, določeni v Uredbi (ES) št. 151/2003, prilagoditi raven zgornjih mej ali uvesti drug ukrep, če se ugotovi, da se vzorci prodaje znatno spreminjajo ali da je postalo spremljanje zavez iz kakršnega koli razloga oteženo ali onemogočeno.

| (26) | Skladno s tem lahko Komisija z uredbo Komisije sprejme vsako ponujeno zavezo, ki upošteva te pogoje. |
| --- | --- |

(26)

Skladno s tem lahko Komisija z uredbo Komisije sprejme vsako ponujeno zavezo, ki upošteva te pogoje.

D.   SPREMEMBA UREDBE (ES) ŠT. 990/2004

| (27) | Glede na zgoraj navedeno je treba predvideti način, da se v primeru, če Komisija sprejme zaveze s kasnejšo uredbo Komisije, uvoz v Skupnost v skladu s pogoji iz takšnih zavez oprosti protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 151/2003, in sicer s spremembo te uredbe – |
| --- | --- |

(27)

Glede na zgoraj navedeno je treba predvideti način, da se v primeru, če Komisija sprejme zaveze s kasnejšo uredbo Komisije, uvoz v Skupnost v skladu s pogoji iz takšnih zavez oprosti protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 151/2003, in sicer s spremembo te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 2 Uredbe (ES) št. 151/2003, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 990/2004, se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Uvoženo blago, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da so njegovi proizvajalci podjetja, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v ustrezni od časa do časa spremenjeni uredbi Komisije, ter da je bilo uvoženo v skladu z določbami teiste uredbe Komisije.

2.   Uvoženo blago iz odstavka 1 se oprosti protidampinške dajatve pod naslednjimi pogoji:

| (a) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza proizvodu, opisanemu v členu 1, |
| --- | --- |

(a)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza proizvodu, opisanemu v členu 1,

| (b) | trgovsko fakturo, ki vsebuje najmanj elemente, določene v Prilogi, se predloži carinskim organom držav članic hkrati s predložitvijo deklaracije za sprostitev v prosti promet in |
| --- | --- |

(b)

trgovsko fakturo, ki vsebuje najmanj elemente, določene v Prilogi, se predloži carinskim organom držav članic hkrati s predložitvijo deklaracije za sprostitev v prosti promet in

| (c) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza opisu na trgovski fakturi.”. |
| --- | --- |

(c)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza opisu na trgovski fakturi.”.

Člen 2

Besedilo iz Priloge k tej uredbi se doda k Uredbi (ES) št. 151/2003.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Uradnem listu Evropske Unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  Glej stran 5 tega uradnega lista.

2

(3)  UL L 25, 30. 1. 2003, str. 7.

3

(4)  UL C 70, 20. 3. 2004, str. 15.

4

---

PRILOGA

PRILOGA

Trgovska faktura za prodajo zrnato usmerjene elektropločevine v Skupnost, za katero velja zaveza, vsebuje naslednje elemente:

| 1. | Naslov ‚TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO‚ ZA KATERO VELJA ZAVEZA’. |
| --- | --- |

1.

Naslov ‚TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO‚ ZA KATERO VELJA ZAVEZA’.

| 2. | Ime podjetja iz člena 1 Uredbe Komisije [VSTAVITI ŠTEVILKO], ki je izdalo trgovsko fakturo. |
| --- | --- |

2.

Ime podjetja iz člena 1 Uredbe Komisije [VSTAVITI ŠTEVILKO], ki je izdalo trgovsko fakturo.

| 3. | Številko trgovske fakture. |
| --- | --- |

3.

Številko trgovske fakture.

| 4. | Datum izdaje trgovske fakture. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovske fakture.

| 5. | Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na fakturi carini na meji Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na fakturi carini na meji Skupnosti.

| 6. | Točen opis blaga, ki vključuje:






  — | številčno oznako proizvoda (PCN), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN 1, PCN 2 itn.), |
| --- | --- | --- |

6.

Točen opis blaga, ki vključuje:

—

številčno oznako proizvoda (PCN), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN 1, PCN 2 itn.),

| — | poljuden blaga, ki ustreza zadevni PCN (npr. PCN 1, PCN 2 itn), |
| --- | --- |

—

poljuden blaga, ki ustreza zadevni PCN (npr. PCN 1, PCN 2 itn),

| — | številčno oznako proizvoda podjetja (CPC) (po potrebi), |
| --- | --- |

—

številčno oznako proizvoda podjetja (CPC) (po potrebi),

| — | oznako KN, |
| --- | --- |

—

oznako KN,

| — | količino (v tonah). |
| --- | --- |

—

količino (v tonah).

| 7. | Opis pogojev prodaje, vključno s:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis pogojev prodaje, vključno s:

—

ceno na tono,

| — | veljavnimi plačilnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilnimi pogoji,

| — | veljavnimi pogoji dobave, |
| --- | --- |

—

veljavnimi pogoji dobave,

| — | popusti in rabati skupaj. |
| --- | --- |

—

popusti in rabati skupaj.

| 8. | Ime podjetja, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost, kateremu izda podjetje trgovsko fakturo za blago, za katero velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime podjetja, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost, kateremu izda podjetje trgovsko fakturo za blago, za katero velja zaveza.

| 9. | Ime predstavnika podjetja, ki je izdal fakturo ter podpisal naslednjo izjavo:
  ‚Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga po tej fakturi z namenom neposrednega izvoza v Evropsko skupnost vrši v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [podjetje], Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo (ES) št. [...]. Izjavljam, da so podatki na tej fakturi popolni in točni’. |
| --- | --- |

9.

Ime predstavnika podjetja, ki je izdal fakturo ter podpisal naslednjo izjavo:

‚Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga po tej fakturi z namenom neposrednega izvoza v Evropsko skupnost vrši v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [podjetje], Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo (ES) št. [...]. Izjavljam, da so podatki na tej fakturi popolni in točni’.

---

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/5

---

UREDBA SVETA (ES) št. 990/2004

z dne 17. maja 2004

o spremembah Uredbe (ES) št. 151/2003 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Komisija je z Odločbo št. 303/96/ ESPJ (2), uvedla dokončno protidampinško dajatev za uvoz določenih zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije („prvotna preiskava“). Stopnja uvedene protidampinške dajatve je bila 40,1 %. Zaveza, ponujena v zvezi s tem uvozom, je bila sprejeta z isto odločbo Komisije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Odločbo št. 303/96/ ESPJ (2), uvedla dokončno protidampinško dajatev za uvoz določenih zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije („prvotna preiskava“). Stopnja uvedene protidampinške dajatve je bila 40,1 %. Zaveza, ponujena v zvezi s tem uvozom, je bila sprejeta z isto odločbo Komisije.

| (2) | Po zahtevi, ki jo je vložila Evropska konfederacija železarskih in jeklarskih industrij (Eurofer) v imenu industrije zrnato usmerjenih elektropločevin Skupnosti, je Komisija uvedla pregled zaradi poteka veljavnosti ukrepa v skladu s členom 11(2) Odločbe Komisije št. 2277/96/ESPJ (3) („osnovna odločba“). Komisija je hkrati na lastno pobudo začela tudi preiskavo v skladu s členom 11(3) osnovne odločbe, da bi proučila ustreznost oblike ukrepov (4). |
| --- | --- |

(2)

Po zahtevi, ki jo je vložila Evropska konfederacija železarskih in jeklarskih industrij (Eurofer) v imenu industrije zrnato usmerjenih elektropločevin Skupnosti, je Komisija uvedla pregled zaradi poteka veljavnosti ukrepa v skladu s členom 11(2) Odločbe Komisije št. 2277/96/ESPJ (3) („osnovna odločba“). Komisija je hkrati na lastno pobudo začela tudi preiskavo v skladu s členom 11(3) osnovne odločbe, da bi proučila ustreznost oblike ukrepov (4).

| (3) | Glede na potek veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002, je Svet z Uredbo (ES) št. 963/2002 (5), sklenil, da se protidampinški postopki, ki so bili uvedeni v skladu z osnovno odločbo in so še v teku, nadaljujejo in jih od 24. julija 2002, urejajo določbe osnovne uredbe. Podobno vse protidampinške ukrepe, ki izhajajo iz protidampinških preiskav v teku, od 24. julija 2002 urejajo določbe osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Glede na potek veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002, je Svet z Uredbo (ES) št. 963/2002 (5), sklenil, da se protidampinški postopki, ki so bili uvedeni v skladu z osnovno odločbo in so še v teku, nadaljujejo in jih od 24. julija 2002, urejajo določbe osnovne uredbe. Podobno vse protidampinške ukrepe, ki izhajajo iz protidampinških preiskav v teku, od 24. julija 2002 urejajo določbe osnovne uredbe.

| (4) | Po pregledu zaradi poteka veljavnosti ukrepa iz uvodne izjave (2) je Svet januarja 2003 z Uredbo (ES) št. 151/2003 (6), potrdil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Odločbo Komisije št. 303/96/ESPJ. Vmesni pregled, omejen na obliko ukrepov, pa je ob zaključku pregleda zaradi poteka veljavnosti ukrepa ostal odprt. |
| --- | --- |

(4)

Po pregledu zaradi poteka veljavnosti ukrepa iz uvodne izjave (2) je Svet januarja 2003 z Uredbo (ES) št. 151/2003 (6), potrdil dokončno protidampinško dajatev, uvedeno z Odločbo Komisije št. 303/96/ESPJ. Vmesni pregled, omejen na obliko ukrepov, pa je ob zaključku pregleda zaradi poteka veljavnosti ukrepa ostal odprt.

2.   Razlogi za uvedbo pregledov

2.1.   Vmesni pregledi, omejeni na damping

| (5) | Komisija je prejela dva zahtevka za delni vmesni pregled po členu 11(3) osnovne odločbe, ki sta bila na podlagi člena 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 963/2002 obravnavana v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela dva zahtevka za delni vmesni pregled po členu 11(3) osnovne odločbe, ki sta bila na podlagi člena 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 963/2002 obravnavana v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

| (6) | Zahtevka sta vložila OAO VIZ – STAL (VIZ STAL) in Novolipeck Iron and Steel Corporation („NLMK“) (VIZ STAL in NLMK sta v nadaljevanju imenovana „vlagatelja“), oba proizvajalca izvoznika iz Rusije. Oba zahtevka sta bila utemeljena s tem, da sta vlagatelja izpolnila zahteve za priznanje statusa tržnega gospodarstva in da so se njune dampinške marže občutno znižale. Temu ustrezno sta trdila, da ohranitev ukrepa na sedanji ravni ni več potrebna za izravnavo dampinga. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevka sta vložila OAO VIZ – STAL (VIZ STAL) in Novolipeck Iron and Steel Corporation („NLMK“) (VIZ STAL in NLMK sta v nadaljevanju imenovana „vlagatelja“), oba proizvajalca izvoznika iz Rusije. Oba zahtevka sta bila utemeljena s tem, da sta vlagatelja izpolnila zahteve za priznanje statusa tržnega gospodarstva in da so se njune dampinške marže občutno znižale. Temu ustrezno sta trdila, da ohranitev ukrepa na sedanji ravni ni več potrebna za izravnavo dampinga.

| (7) | Ko je Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstaja dovolj dokazov za začetek vmesnega pregleda, je avgusta 2002 z obvestilom začela preiskavo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe za VIZ STAL (7) in oktobra 2002 preiskavo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe za NLMK (8). Oba pregleda sta bila omejena na preiskavo dampinga. |
| --- | --- |

(7)

Ko je Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstaja dovolj dokazov za začetek vmesnega pregleda, je avgusta 2002 z obvestilom začela preiskavo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe za VIZ STAL (7) in oktobra 2002 preiskavo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe za NLMK (8). Oba pregleda sta bila omejena na preiskavo dampinga.

| (8) | Komisija je o začetku vmesnih pregledov uradno obvestila vlagatelja in zastopnike izvozne države ter vsem zainteresiranim strankam dala možnost, da v rokih, določenih v obvestilih o začetku pregleda, pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanja. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o začetku vmesnih pregledov uradno obvestila vlagatelja in zastopnike izvozne države ter vsem zainteresiranim strankam dala možnost, da v rokih, določenih v obvestilih o začetku pregleda, pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanja.

| (9) | Vlagatelja sta pisno predstavila svoja stališča. Vsem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost zaslišanja. |
| --- | --- |

(9)

Vlagatelja sta pisno predstavila svoja stališča. Vsem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost zaslišanja.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnik vlagateljema in enemu povezanemu uvozniku v Skupnosti, na katerega so ti odgovorili v rokih, predpisanih v obvestilih o začetku pregledov. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnik vlagateljema in enemu povezanemu uvozniku v Skupnosti, na katerega so ti odgovorili v rokih, predpisanih v obvestilih o začetku pregledov.

| (11) | Nadalje je Komisija obema vlagateljema poslala obrazec za zahtevo priznanja statusa tržnega gospodarstva v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Nadalje je Komisija obema vlagateljema poslala obrazec za zahtevo priznanja statusa tržnega gospodarstva v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

| (12) | Komisija si je priskrbela in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za namene ugotavljanja dampinga. Obiski zaradi preveritve so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij: | Proizvajalca izvoznika v Rusiji:






  — | VIZ STAL, Jekaterinburg |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija si je priskrbela in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za namene ugotavljanja dampinga. Obiski zaradi preveritve so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij:

Proizvajalca izvoznika v Rusiji:

—

VIZ STAL, Jekaterinburg

| — | NLMK, Lipeck |
| --- | --- |

—

NLMK, Lipeck

| | Povezani uvoznik (podjetja VIZ STAL)






  — | Duferco Commerciale S.p.A., Genova |
| --- | --- | --- |

Povezani uvoznik (podjetja VIZ STAL)

—

Duferco Commerciale S.p.A., Genova

Preiskava dampinga se je nanašala na obdobje od 1. julija 2001 do 30. junija 2002 („obdobje preiskave“ ali „OP“).

2.2.   Vmesni pregled, omejen na obliko ukrepov

| (13) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi (2), se je Komisija na lastno pobudo odločila uvesti vmesni pregled, da bi proučila ustreznost oblike veljavnih ukrepov („pregled po uradni dolžnosti“). V tej zvezi se je štelo, da je prišlo pri nadzoru zaveze do problemov pri izvajanju, kar je vplivalo na popravni učinek ukrepov. Uvedba tega postopka in del preiskave v zvezi s tem pregledom sta bila opravljena hkrati s pregledom zaradi poteka veljavnosti ukrepa, ki se je zaključil z uvedbo obstoječih ukrepov Uredbe Sveta (ES) št. 151/2003. Komisija je o začetku obeh preiskav uradno obvestila industrijo Skupnosti, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, ter zastopnike izvozne države in zainteresiranim strankam dala možnost, da v rokih, določenih v obvestilu o začetku pregleda, pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(13)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (2), se je Komisija na lastno pobudo odločila uvesti vmesni pregled, da bi proučila ustreznost oblike veljavnih ukrepov („pregled po uradni dolžnosti“). V tej zvezi se je štelo, da je prišlo pri nadzoru zaveze do problemov pri izvajanju, kar je vplivalo na popravni učinek ukrepov. Uvedba tega postopka in del preiskave v zvezi s tem pregledom sta bila opravljena hkrati s pregledom zaradi poteka veljavnosti ukrepa, ki se je zaključil z uvedbo obstoječih ukrepov Uredbe Sveta (ES) št. 151/2003. Komisija je o začetku obeh preiskav uradno obvestila industrijo Skupnosti, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, ter zastopnike izvozne države in zainteresiranim strankam dala možnost, da v rokih, določenih v obvestilu o začetku pregleda, pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (14) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi (6) Uredbe ES št. 151/2003 je Komisija v obdobju zgoraj omenjenih preiskav od zadevnih proizvajalcev izvoznikov, in sicer podjetij VIZ STAL in NLMK, prejela dva zahtevka za uvedbo vmesnih pregledov, omejenih na vidike v zvezi z dampingom, kot je razloženo v uvodni izjavi (6) uredbe. Ker je bilo treba pri obeh pregledih preiskati vidike v zvezi z dampingom, ki bi lahko morebiti vplivali na raven ukrepov, ki so bili predmet pregleda po uradni dolžnosti, se je štelo za ustrezno, da se ta pregled zaključi skupaj z vmesnimi pregledi, omejenimi na damping, da bi se tako lahko upoštevale morebiti spremenjene gospodarske razmere zadevnih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(14)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (6) Uredbe ES št. 151/2003 je Komisija v obdobju zgoraj omenjenih preiskav od zadevnih proizvajalcev izvoznikov, in sicer podjetij VIZ STAL in NLMK, prejela dva zahtevka za uvedbo vmesnih pregledov, omejenih na vidike v zvezi z dampingom, kot je razloženo v uvodni izjavi (6) uredbe. Ker je bilo treba pri obeh pregledih preiskati vidike v zvezi z dampingom, ki bi lahko morebiti vplivali na raven ukrepov, ki so bili predmet pregleda po uradni dolžnosti, se je štelo za ustrezno, da se ta pregled zaključi skupaj z vmesnimi pregledi, omejenimi na damping, da bi se tako lahko upoštevale morebiti spremenjene gospodarske razmere zadevnih proizvajalcev izvoznikov.

2.3   Skupni zaključki

| (15) | Ker so se trije pregledi nanašali na isti protidampinški ukrep, se je štelo za ustrezno, da se zaradi pravilnega vodenja zaključijo hkrati. |
| --- | --- |

(15)

Ker so se trije pregledi nanašali na isti protidampinški ukrep, se je štelo za ustrezno, da se zaradi pravilnega vodenja zaključijo hkrati.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (16) | Zadevni izdelek je enak kot pri prvotni preiskavi, namreč zrnato usmerjeni hladno valjani listi in trakovi iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Rusije („zrnato usmerjene elektropločevine“ ali „zadevni izdelek“), uvrščeni pod oznaki KN 7225 11 00 in prej 7226 11 10 (nova oznaka KN od 1. 1. 2004). Ta izdelek se uporablja za elektromagnetne naprave in pri napeljavah, kot so energetski in distribucijski transformatorji. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek je enak kot pri prvotni preiskavi, namreč zrnato usmerjeni hladno valjani listi in trakovi iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Rusije („zrnato usmerjene elektropločevine“ ali „zadevni izdelek“), uvrščeni pod oznaki KN 7225 11 00 in prej 7226 11 10 (nova oznaka KN od 1. 1. 2004). Ta izdelek se uporablja za elektromagnetne naprave in pri napeljavah, kot so energetski in distribucijski transformatorji.

| (17) | Zrnato usmerjene elektropločevine so proizvedene v precej zahtevnem proizvodnem procesu, pri katerem so zrnate strukture enotno usmerjene v smeri valjanja listov ali trakov, da bi lahko ti z visoko stopnjo učinkovitosti prevajali magnetno polje. Zadevni izdelek mora biti skladen s specifičnimi zahtevami glede magnetne indukcije, faktorja kopičenja in najvišje dopustne ravni izgub pri ponovnem magnetiziranju. Večinoma je izdelek na obeh straneh prekrit s tanko izolacijsko prevleko. |
| --- | --- |

(17)

Zrnato usmerjene elektropločevine so proizvedene v precej zahtevnem proizvodnem procesu, pri katerem so zrnate strukture enotno usmerjene v smeri valjanja listov ali trakov, da bi lahko ti z visoko stopnjo učinkovitosti prevajali magnetno polje. Zadevni izdelek mora biti skladen s specifičnimi zahtevami glede magnetne indukcije, faktorja kopičenja in najvišje dopustne ravni izgub pri ponovnem magnetiziranju. Večinoma je izdelek na obeh straneh prekrit s tanko izolacijsko prevleko.

2.   Podobni izdelek

| (18) | Ugotovljeno je bilo, da imajo zrnato usmerjene elektropločevine, proizvedene in prodane v Rusiji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti kot zrnato usmerjene elektropločevine, proizvedene v Rusiji in izvožene v Skupnost. Zato so se štele za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Ugotovljeno je bilo, da imajo zrnato usmerjene elektropločevine, proizvedene in prodane v Rusiji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti kot zrnato usmerjene elektropločevine, proizvedene v Rusiji in izvožene v Skupnost. Zato so se štele za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VMESNI PREGLEDI, OMEJENI NA DAMPING

1.   Predhodne pripombe

| (19) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1972/2002 (9), priznal, da je ustrezno dovoliti, da se za ruske izvoznike in proizvajalce normalna vrednost določi v skladu z določbami člena 2(1) do (6) osnovne uredbe, in osnovno uredbo ustrezno spremenil. Vendar se v skladu s členom 2 Uredbe (ES) 1972/2002 ta sprememba uporablja samo za preiskave, uvedene po začetku njene veljavnosti, tj. od 8. novembra 2002. Ker sta bila oba vmesna pregleda, ki sta ju zahtevala vlagatelja, uvedena pred tem datumom, se omenjena sprememba za te preiskave ne uporablja. V tej zvezi se vsa nadaljnja sklicevanja na osnovno uredbo razumejo kot sklicevanja na uredbo, ki je veljala preden je začela veljati zgoraj omenjena sprememba. |
| --- | --- |

(19)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1972/2002 (9), priznal, da je ustrezno dovoliti, da se za ruske izvoznike in proizvajalce normalna vrednost določi v skladu z določbami člena 2(1) do (6) osnovne uredbe, in osnovno uredbo ustrezno spremenil. Vendar se v skladu s členom 2 Uredbe (ES) 1972/2002 ta sprememba uporablja samo za preiskave, uvedene po začetku njene veljavnosti, tj. od 8. novembra 2002. Ker sta bila oba vmesna pregleda, ki sta ju zahtevala vlagatelja, uvedena pred tem datumom, se omenjena sprememba za te preiskave ne uporablja. V tej zvezi se vsa nadaljnja sklicevanja na osnovno uredbo razumejo kot sklicevanja na uredbo, ki je veljala preden je začela veljati zgoraj omenjena sprememba.

| (20) | Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe se lahko normalna vrednost v skladu z odstavki 1 do 6 omenjenega člena določi samo, če vlagatelji dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj., da pri njih v zvezi s proizvodnjo in prodajo zadevnega podobnega izdelka prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(20)

Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe se lahko normalna vrednost v skladu z odstavki 1 do 6 omenjenega člena določi samo, če vlagatelji dokažejo, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj., da pri njih v zvezi s proizvodnjo in prodajo zadevnega podobnega izdelka prevladujejo pogoji tržnega gospodarstva.

2.   Status tržnega gospodarstva („STG“)

| (21) | Oba vlagatelja sta obrazca za zahtevo priznanja statusa tržnega gospodarstva vložila v roku, predpisanem v obvestilu o začetku pregleda. |
| --- | --- |

(21)

Oba vlagatelja sta obrazca za zahtevo priznanja statusa tržnega gospodarstva vložila v roku, predpisanem v obvestilu o začetku pregleda.

| (22) | Ugotovljeno je bilo, da sta oba vlagatelja odločitve v zvezi s cenami, stroški in inputi sprejemala na podlagi tržnih signalov brez bistvenega vmešavanja države in da so stroški najpomembnejših inputov odražali tržne vrednosti. Podjetja sta razpolagala z enim samim jasnim knjigovodstvom, revidiranim neodvisno v skladu z mednarodnimi računskimi standardi in uporabljenim za vse namene. Proizvodni stroški in finančni položaj vlagateljev niso bili predmet večjih izkrivljanj zaradi prejšnjega netržnega gospodarskega sistema. Za oba podjetja so se uporabljali stečajni in lastninski zakoni, ki so zagotavljali pravno varnost in stabilnost za delovanje podjetij. Nenazadnje je preračunavanje valut potekalo po tržni stopnji. Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da so bila merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena. |
| --- | --- |

(22)

Ugotovljeno je bilo, da sta oba vlagatelja odločitve v zvezi s cenami, stroški in inputi sprejemala na podlagi tržnih signalov brez bistvenega vmešavanja države in da so stroški najpomembnejših inputov odražali tržne vrednosti. Podjetja sta razpolagala z enim samim jasnim knjigovodstvom, revidiranim neodvisno v skladu z mednarodnimi računskimi standardi in uporabljenim za vse namene. Proizvodni stroški in finančni položaj vlagateljev niso bili predmet večjih izkrivljanj zaradi prejšnjega netržnega gospodarskega sistema. Za oba podjetja so se uporabljali stečajni in lastninski zakoni, ki so zagotavljali pravno varnost in stabilnost za delovanje podjetij. Nenazadnje je preračunavanje valut potekalo po tržni stopnji. Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da so bila merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena.

| (23) | Komisija je vlagatelja in industrijo Skupnosti obvestila o zgornjih ugotovitvah in jim dala možnost, da k omenjenemu podajo svoje mnenje. Od zainteresiranih strank ni bilo prejetih nobenih pripomb. V zvezi z navedenim je bilo sklenjeno, da se lahko obema vlagateljema prizna status tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je vlagatelja in industrijo Skupnosti obvestila o zgornjih ugotovitvah in jim dala možnost, da k omenjenemu podajo svoje mnenje. Od zainteresiranih strank ni bilo prejetih nobenih pripomb. V zvezi z navedenim je bilo sklenjeno, da se lahko obema vlagateljema prizna status tržnega gospodarstva.

3.   NLMK

| (24) | Kljub temu, da je ta vlagatelj zahteval uvedbo sedanjega vmesnega pregleda, Komisiji v nadaljnjem poteku ni priskrbel bistvenih informacij za izračun dampinške marže. Zlasti med pregledi na kraju samem ni bilo možno preveriti proizvodnih stroškov. Poleg tega informacije v odgovoru na vprašalnik niso bile podprte z zadostnimi dokazi, dostop do bistvenih informacij pa je bil zavrnjen. V nekaterih primerih so bile zagotovljene zavajajoče informacije. Tako so bili, kot je priznal NLMK, v odgovoru na vprašalnik za finančno leto 2001, ki se je šest mesecev prekrivalo z obdobjem preiskave, prikazani za 50 % nižji proizvodni stroški. Podjetje dejansko ni utemeljilo in upravičilo proizvodnih stroškov, navedenih v odgovoru na vprašalnik. V teh okoliščinah ni bilo možno resnično preveriti odgovora na vprašalnik, posredovane številke pa so se štele za nezanesljive. |
| --- | --- |

(24)

Kljub temu, da je ta vlagatelj zahteval uvedbo sedanjega vmesnega pregleda, Komisiji v nadaljnjem poteku ni priskrbel bistvenih informacij za izračun dampinške marže. Zlasti med pregledi na kraju samem ni bilo možno preveriti proizvodnih stroškov. Poleg tega informacije v odgovoru na vprašalnik niso bile podprte z zadostnimi dokazi, dostop do bistvenih informacij pa je bil zavrnjen. V nekaterih primerih so bile zagotovljene zavajajoče informacije. Tako so bili, kot je priznal NLMK, v odgovoru na vprašalnik za finančno leto 2001, ki se je šest mesecev prekrivalo z obdobjem preiskave, prikazani za 50 % nižji proizvodni stroški. Podjetje dejansko ni utemeljilo in upravičilo proizvodnih stroškov, navedenih v odgovoru na vprašalnik. V teh okoliščinah ni bilo možno resnično preveriti odgovora na vprašalnik, posredovane številke pa so se štele za nezanesljive.

| (25) | NLMK je bil obveščen, da posredovane informacije niso preverljive in jih zato ni možno uporabiti. Vlagatelj je imel priložnost zagotoviti dodatna pojasnila. Nadalje je imel v zadevi možnost zaslišanja. Vendar NLMK v predpisanem roku ni predložil nobenega zadovoljivega pojasnila. |
| --- | --- |

(25)

NLMK je bil obveščen, da posredovane informacije niso preverljive in jih zato ni možno uporabiti. Vlagatelj je imel priložnost zagotoviti dodatna pojasnila. Nadalje je imel v zadevi možnost zaslišanja. Vendar NLMK v predpisanem roku ni predložil nobenega zadovoljivega pojasnila.

| (26) | NLMK je sicer priznal probleme, zlasti v zvezi s preverjanjem stroškov, vendar je trdil, da bi se morali pri določitvi njegovih proizvodnih stroškov uporabiti podatki, zbrani med preiskavo, ki je zadevala podoben izdelek. NLMK se je skliceval na protidampinško preiskavo, uvedeno v maju 2002 (10) proti uvozu nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin in trakov (ploščato valjani izdelki) s širino, ki ne presega 500 mm, s poreklom med drugim iz Rusije („majhne zrnato usmerjene elektropločevine“). NLMK je bil predmet te preiskave in je predložil odgovor na vprašalnik. Zato, tako je trdilo podjetje, bi morali informacije v zvezi s proizvodnimi stroški, predložene v okviru zadevnega postopka, uporabiti za ugotovitev stroškov pri sedanjem pregledu. NLMK je trdil, da so zaradi podobnosti obeh izdelkov, tj. majhnih zrnato usmerjenih elektropločevin in zadevnega proizvoda, stroški praktično identični. |
| --- | --- |

(26)

NLMK je sicer priznal probleme, zlasti v zvezi s preverjanjem stroškov, vendar je trdil, da bi se morali pri določitvi njegovih proizvodnih stroškov uporabiti podatki, zbrani med preiskavo, ki je zadevala podoben izdelek. NLMK se je skliceval na protidampinško preiskavo, uvedeno v maju 2002 (10) proti uvozu nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin in trakov (ploščato valjani izdelki) s širino, ki ne presega 500 mm, s poreklom med drugim iz Rusije („majhne zrnato usmerjene elektropločevine“). NLMK je bil predmet te preiskave in je predložil odgovor na vprašalnik. Zato, tako je trdilo podjetje, bi morali informacije v zvezi s proizvodnimi stroški, predložene v okviru zadevnega postopka, uporabiti za ugotovitev stroškov pri sedanjem pregledu. NLMK je trdil, da so zaradi podobnosti obeh izdelkov, tj. majhnih zrnato usmerjenih elektropločevin in zadevnega proizvoda, stroški praktično identični.

| (27) | Vendar sta se preiskava v zvezi z majhnimi zrnato usmerjenimi elektropločevinami in sedanji vmesni pregled nanašala na različne proizvode in različno OP. Tudi če bi bili proizvodni stroški teh dveh proizvodov v obeh preiskavah praktično identični – kar ni bilo ugotovljeno –, je treba poudariti, da stroški in cene, ki se nanašajo na različna obdobja, niso nujno primerljivi. Poleg tega je bila preiskava v zvezi z majhnimi zrnato usmerjenimi elektropločevinami februarja 2003 ustavljena, ker je industrija Skupnosti (11). umaknila pritožbo. Tako ni bilo sprejetih nobenih končnih sklepov ali ugotovitev, ki bi se lahko uporabili pri sedanjem pregledu. Zato je bil sprejet zaključek, da informacije, zbrane v preiskavi v zvezi z majhnimi zrnato usmerjenimi elektropločevinami, ne bi bile ustrezna podlaga za določitev normalne vrednosti v sedanjem postopku. Zahtevek NLMK je moral biti zato zavržen. |
| --- | --- |

(27)

Vendar sta se preiskava v zvezi z majhnimi zrnato usmerjenimi elektropločevinami in sedanji vmesni pregled nanašala na različne proizvode in različno OP. Tudi če bi bili proizvodni stroški teh dveh proizvodov v obeh preiskavah praktično identični – kar ni bilo ugotovljeno –, je treba poudariti, da stroški in cene, ki se nanašajo na različna obdobja, niso nujno primerljivi. Poleg tega je bila preiskava v zvezi z majhnimi zrnato usmerjenimi elektropločevinami februarja 2003 ustavljena, ker je industrija Skupnosti (11). umaknila pritožbo. Tako ni bilo sprejetih nobenih končnih sklepov ali ugotovitev, ki bi se lahko uporabili pri sedanjem pregledu. Zato je bil sprejet zaključek, da informacije, zbrane v preiskavi v zvezi z majhnimi zrnato usmerjenimi elektropločevinami, ne bi bile ustrezna podlaga za določitev normalne vrednosti v sedanjem postopku. Zahtevek NLMK je moral biti zato zavržen.

| (28) | Po tem obvestilu je NLMK trdil, da je bil diskriminiran glede na VIZ STAL in da bi morali biti njegovi stroški ugotovljeni na podlagi podatkov iz drugih virov, ne pa da se njegov zahtevek za pregled v celoti zavrže. NLMK je predlagal, da bi se uporabili stroški podjetja VIZ STAL ali industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(28)

Po tem obvestilu je NLMK trdil, da je bil diskriminiran glede na VIZ STAL in da bi morali biti njegovi stroški ugotovljeni na podlagi podatkov iz drugih virov, ne pa da se njegov zahtevek za pregled v celoti zavrže. NLMK je predlagal, da bi se uporabili stroški podjetja VIZ STAL ali industrije Skupnosti.

| (29) | Ta navedba je bila neutemeljena. Z razliko od primera NLMK je bilo možno odgovor na vprašalnik podjetja VIZ STAL v celoti preveriti in narediti popravke na podlagi številk, ki jih je VIZ STAL sam preveril (glej uvodni izjavi (40) in (56)). Kjer so bile številke podjetja VIZ STAL nadomeščene z drugimi viri informacij, to ni bila posledica nepreverjenih številk, temveč razlogov, predstavljenih v uvodnih izjavah (41) do (49) in (57) do (60). |
| --- | --- |

(29)

Ta navedba je bila neutemeljena. Z razliko od primera NLMK je bilo možno odgovor na vprašalnik podjetja VIZ STAL v celoti preveriti in narediti popravke na podlagi številk, ki jih je VIZ STAL sam preveril (glej uvodni izjavi (40) in (56)). Kjer so bile številke podjetja VIZ STAL nadomeščene z drugimi viri informacij, to ni bila posledica nepreverjenih številk, temveč razlogov, predstavljenih v uvodnih izjavah (41) do (49) in (57) do (60).

| (30) | Treba je tudi poudariti, da je bil namen sedanjega vmesnega pregleda ugotoviti, ali so se razmere za zadevnega proizvajalca izvoznika bistveno spremenile. Vmesni pregled se je začel na zahtevo NLMK. V tej zvezi je treba poudariti, da je protislovno najprej trditi, da so se osebne okoliščine spremenile, in nato, ko se to ne more dokazati, zahtevati, da bi morala ta ugotovitev temeljiti na podatkih drugih podjetij. Ugotovitev stroškov in normalne vrednosti je bistvenega pomena pri ugotavljanju individualnega položaja podjetja v zvezi z dampingom, popolna nadomestitev teh podatkov bi zato v teh okoliščinah privedla do nepomembnega rezultata. |
| --- | --- |

(30)

Treba je tudi poudariti, da je bil namen sedanjega vmesnega pregleda ugotoviti, ali so se razmere za zadevnega proizvajalca izvoznika bistveno spremenile. Vmesni pregled se je začel na zahtevo NLMK. V tej zvezi je treba poudariti, da je protislovno najprej trditi, da so se osebne okoliščine spremenile, in nato, ko se to ne more dokazati, zahtevati, da bi morala ta ugotovitev temeljiti na podatkih drugih podjetij. Ugotovitev stroškov in normalne vrednosti je bistvenega pomena pri ugotavljanju individualnega položaja podjetja v zvezi z dampingom, popolna nadomestitev teh podatkov bi zato v teh okoliščinah privedla do nepomembnega rezultata.

| (31) | Iz omenjenega sledi, da podjetje ni moglo dokazati, da so se okoliščine v zvezi z dampinško maržo, ugotovljeno v prvotni preiskavi, spremenile, kot je trdilo. Zato je bilo treba vmesni pregled za NLMK ustaviti in ohraniti protidampinško maržo, določeno med prvotno preiskavo, tj. 40,1 %. |
| --- | --- |

(31)

Iz omenjenega sledi, da podjetje ni moglo dokazati, da so se okoliščine v zvezi z dampinško maržo, ugotovljeno v prvotni preiskavi, spremenile, kot je trdilo. Zato je bilo treba vmesni pregled za NLMK ustaviti in ohraniti protidampinško maržo, določeno med prvotno preiskavo, tj. 40,1 %.

| (32) | Na tej podlagi dampinška marža, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, znaša:






  NLMK, Lipeck: | 40,1 % |
| --- | --- | --- |

(32)

Na tej podlagi dampinška marža, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, znaša:

NLMK, Lipeck:

40,1 %

4.   VIZ STAL

4.1.   Damping

a)   Normalna vrednost

| (33) | V zvezi s podjetjem VIZ STAL se je najprej ugotavljalo, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna v primerjavi s skupno izvozno prodajo zadevnega izdelka v Skupnost. Ker je skupni obseg domače prodaje podjetja VIZ STAL presegel 5 % skupnega obsega izvozne prodaje v Skupnost, je bilo za domačo prodajo podobnega izdelka v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe ugotovljeno, da je reprezentativna. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s podjetjem VIZ STAL se je najprej ugotavljalo, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna v primerjavi s skupno izvozno prodajo zadevnega izdelka v Skupnost. Ker je skupni obseg domače prodaje podjetja VIZ STAL presegel 5 % skupnega obsega izvozne prodaje v Skupnost, je bilo za domačo prodajo podobnega izdelka v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe ugotovljeno, da je reprezentativna.

| (34) | Nato so bili ugotovljeni tudi tisti tipi zrnato usmerjenih elektropločevin, ki jih je vlagatelj prodal doma in so bili enaki ali neposredno primerljivi s tipi, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(34)

Nato so bili ugotovljeni tudi tisti tipi zrnato usmerjenih elektropločevin, ki jih je vlagatelj prodal doma in so bili enaki ali neposredno primerljivi s tipi, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (35) | Za vsak tip, ki ga je vlagatelj prodal na svojem domačem trgu in za katerega se je izkazalo, da je neposredno primerljiv s tipom, prodanim za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določenega tipa zrnato usmerjenih elektropločevin se je štela za dovolj reprezentativno, če je njen skupni obseg med OP znašal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljivega tipa zrnato usmerjenih elektropločevin, izvoženega v Skupnost. |
| --- | --- |

(35)

Za vsak tip, ki ga je vlagatelj prodal na svojem domačem trgu in za katerega se je izkazalo, da je neposredno primerljiv s tipom, prodanim za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določenega tipa zrnato usmerjenih elektropločevin se je štela za dovolj reprezentativno, če je njen skupni obseg med OP znašal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljivega tipa zrnato usmerjenih elektropločevin, izvoženega v Skupnost.

| (36) | Z določitvijo deleža rentabilne prodaje zadevnega tipa neodvisnim odjemalcem se je tudi preverilo, ali bi se za domačo prodajo posameznega tipa izdelka lahko štelo, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členoma 2(3) in 2(4) osnovne uredbe. Kadar je bila neto vrednost prodaje enaka ali višja od izračunanih proizvodnih stroškov za vsak zadevni tip, se je štelo, da je domača prodaja rentabilna („rentabilna prodaja“). Kadar je obseg prodaje tipa izdelka po neto prodajni ceni, enaki ali višji od izračunanih proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje tega tipa, in kadar je bila tehtana povprečna cena za omenjeni tip enaka ali višja od proizvodnih stroškov po enoti, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tega tipa med OP, ne glede na to ali je bila ta prodaja rentabilna ali ne. Kadar je obseg rentabilne prodaje določenega tipa izdelka predstavljal 80 % skupnega obsega prodaje tega tipa, in kadar je bila tehtana povprečna cena za omenjeni tip enaka ali višja od proizvodnih stroškov po enoti, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tega tipa med OP, ne glede na to ali je bila ta prodaja rentabilna ali ne. Kadar je obseg rentabilne prodaje določenega tipa izdelka predstavljal 80 % ali manj, vendar 10 % ali več skupnega obsega prodaje tega tipa, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje samo rentabilne prodaje. |
| --- | --- |

(36)

Z določitvijo deleža rentabilne prodaje zadevnega tipa neodvisnim odjemalcem se je tudi preverilo, ali bi se za domačo prodajo posameznega tipa izdelka lahko štelo, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členoma 2(3) in 2(4) osnovne uredbe. Kadar je bila neto vrednost prodaje enaka ali višja od izračunanih proizvodnih stroškov za vsak zadevni tip, se je štelo, da je domača prodaja rentabilna („rentabilna prodaja“). Kadar je obseg prodaje tipa izdelka po neto prodajni ceni, enaki ali višji od izračunanih proizvodnih stroškov, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje tega tipa, in kadar je bila tehtana povprečna cena za omenjeni tip enaka ali višja od proizvodnih stroškov po enoti, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tega tipa med OP, ne glede na to ali je bila ta prodaja rentabilna ali ne. Kadar je obseg rentabilne prodaje določenega tipa izdelka predstavljal 80 % skupnega obsega prodaje tega tipa, in kadar je bila tehtana povprečna cena za omenjeni tip enaka ali višja od proizvodnih stroškov po enoti, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tega tipa med OP, ne glede na to ali je bila ta prodaja rentabilna ali ne. Kadar je obseg rentabilne prodaje določenega tipa izdelka predstavljal 80 % ali manj, vendar 10 % ali več skupnega obsega prodaje tega tipa, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje samo rentabilne prodaje.

| (37) | V primerih, kadar je obseg rentabilne prodaje tipa predstavljal manj kot 10 % skupnega obsega prodaje tega tipa na domačem trgu, se je štelo, da je bil ta tip prodan v nezadostnih količinah, da bi lahko uporabili domačo ceno kot ustrezno podlago za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(37)

V primerih, kadar je obseg rentabilne prodaje tipa predstavljal manj kot 10 % skupnega obsega prodaje tega tipa na domačem trgu, se je štelo, da je bil ta tip prodan v nezadostnih količinah, da bi lahko uporabili domačo ceno kot ustrezno podlago za določitev normalne vrednosti.

| (38) | Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da skupna domača prodaja zadevnega izdelka ni bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da skupna domača prodaja zadevnega izdelka ni bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe.

| (39) | Kadarkoli se domače cene posameznega tipa izdelka niso mogle uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba normalno vrednost sestaviti. V tej zvezi se je proučilo, ali bi lahko kot podlago za sestavo normalne vrednosti v skladu s členoma 2(1) in 2(3) osnovne uredbe uporabili proizvodne stroške v državi porekla ali domače cene drugih proizvajalcev v državi porekla. |
| --- | --- |

(39)

Kadarkoli se domače cene posameznega tipa izdelka niso mogle uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba normalno vrednost sestaviti. V tej zvezi se je proučilo, ali bi lahko kot podlago za sestavo normalne vrednosti v skladu s členoma 2(1) in 2(3) osnovne uredbe uporabili proizvodne stroške v državi porekla ali domače cene drugih proizvajalcev v državi porekla.

| (40) | Proizvodni stroški za zadevni izdelek, ki jih je navedel VIZ STAL, so morali biti popravljeni zaradi upoštevanja razlik v stroških izdelave za različne tipe zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo, da so nekatere lastnosti izdelka dejansko vplivale na stroške in cene določenega tipa izdelka. Zato se podatki o proizvodnih stroških, ki jih je predložil VIZ STAL, niso mogli uporabiti kot taki in ugotovitve so morale biti tako izdelane na podlagi drugih razpoložljivih informacij. V odsotnosti druge, ustreznejše metode se je štelo, da bi morala biti razlika med proizvodnimi stroški različnih tipov zrnato usmerjenih elektropločevin sorazmerno enaka razliki med prodajnimi cenami teh tipov. Zato so bili stroški za vsak proizvedeni tip zrnato usmerjenih elektropločevin ugotovljeni na podlagi razlike med poprečnimi domačimi prodajnimi cenami za posamezen tip zrnato usmerjenih elektropločevin in skupnimi poprečnimi domačimi prodajnimi cenami vseh tipov. |
| --- | --- |

(40)

Proizvodni stroški za zadevni izdelek, ki jih je navedel VIZ STAL, so morali biti popravljeni zaradi upoštevanja razlik v stroških izdelave za različne tipe zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo, da so nekatere lastnosti izdelka dejansko vplivale na stroške in cene določenega tipa izdelka. Zato se podatki o proizvodnih stroških, ki jih je predložil VIZ STAL, niso mogli uporabiti kot taki in ugotovitve so morale biti tako izdelane na podlagi drugih razpoložljivih informacij. V odsotnosti druge, ustreznejše metode se je štelo, da bi morala biti razlika med proizvodnimi stroški različnih tipov zrnato usmerjenih elektropločevin sorazmerno enaka razliki med prodajnimi cenami teh tipov. Zato so bili stroški za vsak proizvedeni tip zrnato usmerjenih elektropločevin ugotovljeni na podlagi razlike med poprečnimi domačimi prodajnimi cenami za posamezen tip zrnato usmerjenih elektropločevin in skupnimi poprečnimi domačimi prodajnimi cenami vseh tipov.

| (41) | Nadalje je VIZ STAL sklenil dolgoročni dogovor s svojim dobaviteljem surovin, ki je veljal med OP. Surovina, ki jo je zagotavljal ta dobavitelj, so bili vroče valjani trakovi (hot rolled band, v nadaljevanju „HRB“). V skladu s tem dogovorom je imel dobavitelj izključno pravico dobave surovin temu proizvajalcu izvozniku med OP. Dobavitelj je proizvajal HRB v skladu s specifikacijami proizvajalca izvoznika. Proizvajalec izvoznik je bil zavezan odkupiti celotno proizvodnjo HRB svojega dobavitelja, tudi če zahtevani standardi niso bili izpolnjeni. Nakupna cena v določeni višini je bila določena vnaprej in zagotovljena ne glede na kakovost dobavljene surovine. Nadalje se je ugotovilo, da so tehniki po naročilu zadevnega proizvajalca izvoznika opravljali redne kontrole kakovosti v prostorih dobavitelja. |
| --- | --- |

(41)

Nadalje je VIZ STAL sklenil dolgoročni dogovor s svojim dobaviteljem surovin, ki je veljal med OP. Surovina, ki jo je zagotavljal ta dobavitelj, so bili vroče valjani trakovi (hot rolled band, v nadaljevanju „HRB“). V skladu s tem dogovorom je imel dobavitelj izključno pravico dobave surovin temu proizvajalcu izvozniku med OP. Dobavitelj je proizvajal HRB v skladu s specifikacijami proizvajalca izvoznika. Proizvajalec izvoznik je bil zavezan odkupiti celotno proizvodnjo HRB svojega dobavitelja, tudi če zahtevani standardi niso bili izpolnjeni. Nakupna cena v določeni višini je bila določena vnaprej in zagotovljena ne glede na kakovost dobavljene surovine. Nadalje se je ugotovilo, da so tehniki po naročilu zadevnega proizvajalca izvoznika opravljali redne kontrole kakovosti v prostorih dobavitelja.

| (42) | Čeprav preiskava ni pokazala nobenea neposredne udeležbe ali nadzorstvenih pravic med tema dvema podjetjema, je moral biti na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, sprejet zaključek, da je med zadevnim proizvajalcem izvoznikom in njegovim dobaviteljem obstajal poseben odnos. Kajti odnos med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem ni bila omejen na prodajo kot tako, temveč je presegal okvir navadne prodajne transakcije. Predvsem je imel VIZ STAL nadzor nad proizvodnjo HRB v proizvodnem obratu svojega dobavitelja, kar kaže, da sta bila podjetja povezana tudi v fazi proizvodnega procesa HRB. Zaradi tega je odnos med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem segal tako na prodajo kot proizvodnjo in s tem daleč presegal običajni odnos kupec/prodajalec. |
| --- | --- |

(42)

Čeprav preiskava ni pokazala nobenea neposredne udeležbe ali nadzorstvenih pravic med tema dvema podjetjema, je moral biti na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, sprejet zaključek, da je med zadevnim proizvajalcem izvoznikom in njegovim dobaviteljem obstajal poseben odnos. Kajti odnos med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem ni bila omejen na prodajo kot tako, temveč je presegal okvir navadne prodajne transakcije. Predvsem je imel VIZ STAL nadzor nad proizvodnjo HRB v proizvodnem obratu svojega dobavitelja, kar kaže, da sta bila podjetja povezana tudi v fazi proizvodnega procesa HRB. Zaradi tega je odnos med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem segal tako na prodajo kot proizvodnjo in s tem daleč presegal običajni odnos kupec/prodajalec.

| (43) | Na podlagi omenjenega dogovora je bil nadalje sprejet zaključek, da VIZ STAL med OP ni mogel nabavljati surovin od drugih dobaviteljev, temveč je bil odvisen samo od enega dobavitelja. Tako je moral VIZ STAL nabavljati HRB nižje kakovosti, tudi če surovina ni izpolnjevala zahtevanih standardov za proizvodnjo zadevnega izdelka. Poleg tega cen za HRB ni bilo mogoče usklajevati glede na kakovost dobavljenega izdelka, ker so bile določene vnaprej. Po drugi strani pa dobavitelj podjetja VIZ STAL s HRB ni mogel oskrbovati drugih odjemalcev, ker je bil zavezan proizvajati izključno za VIZ STAL po kakovosti, ki jo je določil VIZ STAL. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi omenjenega dogovora je bil nadalje sprejet zaključek, da VIZ STAL med OP ni mogel nabavljati surovin od drugih dobaviteljev, temveč je bil odvisen samo od enega dobavitelja. Tako je moral VIZ STAL nabavljati HRB nižje kakovosti, tudi če surovina ni izpolnjevala zahtevanih standardov za proizvodnjo zadevnega izdelka. Poleg tega cen za HRB ni bilo mogoče usklajevati glede na kakovost dobavljenega izdelka, ker so bile določene vnaprej. Po drugi strani pa dobavitelj podjetja VIZ STAL s HRB ni mogel oskrbovati drugih odjemalcev, ker je bil zavezan proizvajati izključno za VIZ STAL po kakovosti, ki jo je določil VIZ STAL.

| (44) | Nato je bilo proučeno, ali se lahko cene med tema strankama štejejo za zanesljive. V tej zvezi se je štelo, da so bile nakupne cene med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem zaradi dolgoročnega dogovora, sklenjenega med njima, med OP umetno določene. Preiskava je nadalje razkrila neobičajen razvoj cen HRB, saj so v celotnem OP ostale na enaki ravni, ne glede na kakovost kupljenega izdelka ali druge tržne pogoje, kot so nihanja cen energije, ene od najpomembnejših surovin v proizvodnji HRB. Nadalje se je štelo, da je, kot je ponazorjeno v uvodnih izjavah (42) in (43), med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem obstajal odnos, ki je presegal običajni odnos kupec/prodajalec. Zaradi tega je Komisija menila, da stroški v zvezi z nakupno ceno HRB v knjigovodstvu podjetja VIZ STAL niso bili ustrezno odraženi v smislu člena 2(5) osnovne uredbe in jih je zato treba popraviti. |
| --- | --- |

(44)

Nato je bilo proučeno, ali se lahko cene med tema strankama štejejo za zanesljive. V tej zvezi se je štelo, da so bile nakupne cene med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem zaradi dolgoročnega dogovora, sklenjenega med njima, med OP umetno določene. Preiskava je nadalje razkrila neobičajen razvoj cen HRB, saj so v celotnem OP ostale na enaki ravni, ne glede na kakovost kupljenega izdelka ali druge tržne pogoje, kot so nihanja cen energije, ene od najpomembnejših surovin v proizvodnji HRB. Nadalje se je štelo, da je, kot je ponazorjeno v uvodnih izjavah (42) in (43), med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem obstajal odnos, ki je presegal običajni odnos kupec/prodajalec. Zaradi tega je Komisija menila, da stroški v zvezi z nakupno ceno HRB v knjigovodstvu podjetja VIZ STAL niso bili ustrezno odraženi v smislu člena 2(5) osnovne uredbe in jih je zato treba popraviti.

| (45) | Po obvestilu je VIZ STAL trdil, da je bil popolnoma neodvisen od svojega dobavitelja HRB in da sta lahko oba prosto izbirala svoje poslovne partnerje v zvezi s HRB. Vendar je bila ta trditev v nasprotju z informacijami, posredovanimi med preiskavo, in je morala biti zato zavržena. VIZ STAL je tudi trdil, da so podobni pogodbeni dogovori v tej vrsti industrije običajni. Ta navedba ni bila podprt z nobenim dokazom in ga ugotovitve te preiskave niso mogle potrditi. Vsekakor se je obstoj takšnega dogovora v tej zvezi štel za irelevantnega. Nadalje bi morali takšne dogovore in njihov vpliv na stroške in cene v zvezi z zadevnim proizvodom raziskati od primera do primera. |
| --- | --- |

(45)

Po obvestilu je VIZ STAL trdil, da je bil popolnoma neodvisen od svojega dobavitelja HRB in da sta lahko oba prosto izbirala svoje poslovne partnerje v zvezi s HRB. Vendar je bila ta trditev v nasprotju z informacijami, posredovanimi med preiskavo, in je morala biti zato zavržena. VIZ STAL je tudi trdil, da so podobni pogodbeni dogovori v tej vrsti industrije običajni. Ta navedba ni bila podprt z nobenim dokazom in ga ugotovitve te preiskave niso mogle potrditi. Vsekakor se je obstoj takšnega dogovora v tej zvezi štel za irelevantnega. Nadalje bi morali takšne dogovore in njihov vpliv na stroške in cene v zvezi z zadevnim proizvodom raziskati od primera do primera.

| (46) | VIZ STAL je nasprotoval zaključku Komisije, da nakupna cena HRB ni sledila tipičnim nihanjem na trgu, in trdil, da je imel kupljeni izdelek v primerjavi z drugimi tipi HRB določeno kakovost in so zanj veljali posebni tržni pogoji. Nadalje je podjetje trdilo, da je razvoj cen HRB, uporabljenih v Skupnosti za proizvodnjo zrnato usmerjenih elektropločevin, primerljiv s tistim v Rusiji. VIZ STAL je nadalje trdil, da bi bila primerjava cen HRB s cenami energije, zlasti z zemeljskim plinom, neustrezna, saj njegov dobavitelj kot surovino v glavnem uporablja premog. Na splošno je VIZ STAL nasprotoval vsakršni povezavi med razvojem cen energije in cen jeklenih izdelkov. |
| --- | --- |

(46)

VIZ STAL je nasprotoval zaključku Komisije, da nakupna cena HRB ni sledila tipičnim nihanjem na trgu, in trdil, da je imel kupljeni izdelek v primerjavi z drugimi tipi HRB določeno kakovost in so zanj veljali posebni tržni pogoji. Nadalje je podjetje trdilo, da je razvoj cen HRB, uporabljenih v Skupnosti za proizvodnjo zrnato usmerjenih elektropločevin, primerljiv s tistim v Rusiji. VIZ STAL je nadalje trdil, da bi bila primerjava cen HRB s cenami energije, zlasti z zemeljskim plinom, neustrezna, saj njegov dobavitelj kot surovino v glavnem uporablja premog. Na splošno je VIZ STAL nasprotoval vsakršni povezavi med razvojem cen energije in cen jeklenih izdelkov.

| (47) | Informacija v zvezi z razlikami v kakovosti in tržnih pogojih med različnimi tipi HRB ni bila posredovana niti v odgovoru na vprašalnik niti med preverjanji na mestu samem, kljub temu da je bil pred preverjanjem na mestu samem izrecno zahtevan natančen opis izdelka tipa HRB, kupljenega med OP. Informacije, ki jih je VIZ STAL posredoval po preverjanju na mestu samem, tj. precej zunaj roka, določenega v obvestilu o začetku pregleda, niso mogle biti več preverjene in so jih morali zato ovreči. K temu je treba dodati, da so bile cene HRB v Skupnosti podvržene občutnim nihanjem med OP in da so cene drugih tipov HRB na svetovnem trgu prav tako zelo nihale. Ta razvoj je pokazal, da fiksna cena za HRB na ruskem domačem trgu ni sledila tipičnim tržnim nihanjem, temveč je nanjo vplival odnos med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem. |
| --- | --- |

(47)

Informacija v zvezi z razlikami v kakovosti in tržnih pogojih med različnimi tipi HRB ni bila posredovana niti v odgovoru na vprašalnik niti med preverjanji na mestu samem, kljub temu da je bil pred preverjanjem na mestu samem izrecno zahtevan natančen opis izdelka tipa HRB, kupljenega med OP. Informacije, ki jih je VIZ STAL posredoval po preverjanju na mestu samem, tj. precej zunaj roka, določenega v obvestilu o začetku pregleda, niso mogle biti več preverjene in so jih morali zato ovreči. K temu je treba dodati, da so bile cene HRB v Skupnosti podvržene občutnim nihanjem med OP in da so cene drugih tipov HRB na svetovnem trgu prav tako zelo nihale. Ta razvoj je pokazal, da fiksna cena za HRB na ruskem domačem trgu ni sledila tipičnim tržnim nihanjem, temveč je nanjo vplival odnos med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem.

| (48) | V zvezi s cenami energije je treba opozoriti, da dobavitelj podjetja VIZ STAL ni predložil odgovora na vprašalnik in zato ni bil predmet te preiskave. Tudi VIZ STAL ni predložil nobenega dokaza v podkrepitev svoje trditve. Tako sedanja preiskava ni mogla potrditi, da je dobavitelj podjetja VIZ STAL dejansko v glavnem uporabljal premog za proizvodnjo HRB. Poleg tega VIZ STAL ni predložil nobenih dokazov, da med nihanji cen energije in jekla ne obstaja nobena povezava. Zato se lahko utemeljeno pričakuje, da bi se morala nihanja cen energije pod normalnimi pogoji na prostem trgu odraziti na cenah HRB. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi s cenami energije je treba opozoriti, da dobavitelj podjetja VIZ STAL ni predložil odgovora na vprašalnik in zato ni bil predmet te preiskave. Tudi VIZ STAL ni predložil nobenega dokaza v podkrepitev svoje trditve. Tako sedanja preiskava ni mogla potrditi, da je dobavitelj podjetja VIZ STAL dejansko v glavnem uporabljal premog za proizvodnjo HRB. Poleg tega VIZ STAL ni predložil nobenih dokazov, da med nihanji cen energije in jekla ne obstaja nobena povezava. Zato se lahko utemeljeno pričakuje, da bi se morala nihanja cen energije pod normalnimi pogoji na prostem trgu odraziti na cenah HRB.

| (49) | Z upoštevanjem navedenega se cene HRB niso štele za zanesljive. Stroške HRB je bilo treba zato popraviti. Zaradi tega je morala Komisija cene HRB za tega vlagatelja ugotoviti na podlagi stroškov drugih proizvajalcev ali izvoznikov v isti državi, kjer pa takšnih informacij ni bilo na razpolago ali teh ni bilo možno uporabiti, na drugi sprejemljivi podlagi. Kot izhaja iz uvodnih izjav (24) do (31), stroškov, vključno s stroški HRB, drugega znanega ruskega proizvajalca HRB ni bilo mogoče ugotoviti. Ker Komisiji ni bil znan noben drug proizvajalec zadevnega izdelka ali drugi proizvajalci HRB v Rusiji, so morali biti stroški HRB za VIZ STAL ugotovljeni na podlagi drugih ustreznih informacij. V odsotnosti drugih zanesljivejših informacij so lahko bili stroški izdelave za vlagatelja ugotovljeni le na podlagi cen HRB v Skupnosti. |
| --- | --- |

(49)

Z upoštevanjem navedenega se cene HRB niso štele za zanesljive. Stroške HRB je bilo treba zato popraviti. Zaradi tega je morala Komisija cene HRB za tega vlagatelja ugotoviti na podlagi stroškov drugih proizvajalcev ali izvoznikov v isti državi, kjer pa takšnih informacij ni bilo na razpolago ali teh ni bilo možno uporabiti, na drugi sprejemljivi podlagi. Kot izhaja iz uvodnih izjav (24) do (31), stroškov, vključno s stroški HRB, drugega znanega ruskega proizvajalca HRB ni bilo mogoče ugotoviti. Ker Komisiji ni bil znan noben drug proizvajalec zadevnega izdelka ali drugi proizvajalci HRB v Rusiji, so morali biti stroški HRB za VIZ STAL ugotovljeni na podlagi drugih ustreznih informacij. V odsotnosti drugih zanesljivejših informacij so lahko bili stroški izdelave za vlagatelja ugotovljeni le na podlagi cen HRB v Skupnosti.

| (50) | Po obvestilu je VIZ STAL nadalje trdil, da bi morali cene HRB v Skupnosti popraviti zaradi upoštevanja razlik v fizikalnih lastnostih, proizvodnem procesu, prevoznih stroških in pogojih prodaje. |
| --- | --- |

(50)

Po obvestilu je VIZ STAL nadalje trdil, da bi morali cene HRB v Skupnosti popraviti zaradi upoštevanja razlik v fizikalnih lastnostih, proizvodnem procesu, prevoznih stroških in pogojih prodaje.

| (51) | Razlike v fizikalnih lastnostih so bile upoštevane tako, da so pri določanju poprečne cene HRB v Skupnosti izvzeli visoko kakovostne tipe HRB, ki niso bili proizvedeni v Rusiji. Noben nadaljnji popravek zato ni bil upravičen. |
| --- | --- |

(51)

Razlike v fizikalnih lastnostih so bile upoštevane tako, da so pri določanju poprečne cene HRB v Skupnosti izvzeli visoko kakovostne tipe HRB, ki niso bili proizvedeni v Rusiji. Noben nadaljnji popravek zato ni bil upravičen.

| (52) | V zvezi z različnimi proizvodnimi procesi v Rusiji in Skupnosti je VIZ STAL trdil, da je tehnologija, uporabljena v Skupnosti, porabila več energije, proizvedla več odpadkov in imela višji proizvodni donos. Kljub temu, da je proizvodni proces, večinoma uporabljen v Skupnosti, zahteval več energije, se je izkazalo, da je proizvedel bistveno manj odpadkov. Tako se je splošna učinkovitost različnih procesov štela za enako in proizvodni stroški za podobne. Zaradi tega ni bil upravičen noben nadaljnji popravek. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi z različnimi proizvodnimi procesi v Rusiji in Skupnosti je VIZ STAL trdil, da je tehnologija, uporabljena v Skupnosti, porabila več energije, proizvedla več odpadkov in imela višji proizvodni donos. Kljub temu, da je proizvodni proces, večinoma uporabljen v Skupnosti, zahteval več energije, se je izkazalo, da je proizvedel bistveno manj odpadkov. Tako se je splošna učinkovitost različnih procesov štela za enako in proizvodni stroški za podobne. Zaradi tega ni bil upravičen noben nadaljnji popravek.

| (53) | V zvezi z razlikami v pogojih prodaje je VIZ STAL trdil, da so cene v Skupnosti „monopolne“, pri čemer ni razložil, v kakšen obsegu je to vplivalo na cene ali njihovo primerjavo. Nadalje je bilo ugotovljeno, da so bili prodajni pogoji podobni na obeh trgih, to pomeni, da je obstajal le en proizvajalec HRB, ki je izdelek prodajal na obeh domačih trgih. Vendar je v Rusiji na cene poleg tega vplival odnos med zadevnim proizvajalcem izvoznikom in njegovim dobaviteljem. Zaradi tega ni bil upravičen noben nadaljnji popravek. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z razlikami v pogojih prodaje je VIZ STAL trdil, da so cene v Skupnosti „monopolne“, pri čemer ni razložil, v kakšen obsegu je to vplivalo na cene ali njihovo primerjavo. Nadalje je bilo ugotovljeno, da so bili prodajni pogoji podobni na obeh trgih, to pomeni, da je obstajal le en proizvajalec HRB, ki je izdelek prodajal na obeh domačih trgih. Vendar je v Rusiji na cene poleg tega vplival odnos med zadevnim proizvajalcem izvoznikom in njegovim dobaviteljem. Zaradi tega ni bil upravičen noben nadaljnji popravek.

| (54) | Glede prevoznih stroškov za nakup HRB ni bil upravičen noben popravek, ker so bile cene industrije Skupnosti izračunane na podlagi franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov. |
| --- | --- |

(54)

Glede prevoznih stroškov za nakup HRB ni bil upravičen noben popravek, ker so bile cene industrije Skupnosti izračunane na podlagi franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov.

| (55) | Po obvestilu je industrija Skupnosti trdila, da cene energije (zlasti zemeljskega plina) na ruskem domačem trgu niso rezultat prostega delovanja tržnih sil, kar bi bilo treba upoštevati pri ugotavljanju proizvodnih stroškov za VIZ STAL. V tej zvezi velja opozoriti, da je Komisija industriji Skupnosti dala možnost predložiti pripombe v zvezi s priznanjem statusa tržnega gospodarstva dvema ruskima proizvajalcema izvoznikoma. Industrija Skupnosti ni opozorila, da bi bilo treba pri določitvi normalne vrednosti zlasti raziskati vpliv ruskih cen zemeljskega plina (glej uvodno izjavo (23). Cene zemeljskega plina glede na regijo in odjemalce v Rusiji sicer niso enotne, vendar v tej pozni fazi postopka vprašanja cen energije ni bilo več mogoče natančneje obravnavati. Preiskava je vsekakor razkrila, da je bil neposredni vložek energije podjetja VIZ STAL pri proizvodnji zrnato usmerjenih elektropločevin nepomemben in je zato le v manjši meri vplival na njihove stroške proizvodnje. Dobavitelj HRB, kot izhaja iz uvodne izjave (48), ni bil neposredno predmet preiskave v okviru sedanjega vmesnega pregleda in noben zaključek ni bil sprejet v zvezi z zanesljivostjo navedb o stroških njegovega najpomembnejšega inputa. Ker cene med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem niso bile zanesljive in so bile namesto teh upoštevane veljavne cene na trgu Skupnosti, je bilo vsakršno izkrivljanje cen v zvezi z vložkom energije vnaprej izključeno. |
| --- | --- |

(55)

Po obvestilu je industrija Skupnosti trdila, da cene energije (zlasti zemeljskega plina) na ruskem domačem trgu niso rezultat prostega delovanja tržnih sil, kar bi bilo treba upoštevati pri ugotavljanju proizvodnih stroškov za VIZ STAL. V tej zvezi velja opozoriti, da je Komisija industriji Skupnosti dala možnost predložiti pripombe v zvezi s priznanjem statusa tržnega gospodarstva dvema ruskima proizvajalcema izvoznikoma. Industrija Skupnosti ni opozorila, da bi bilo treba pri določitvi normalne vrednosti zlasti raziskati vpliv ruskih cen zemeljskega plina (glej uvodno izjavo (23). Cene zemeljskega plina glede na regijo in odjemalce v Rusiji sicer niso enotne, vendar v tej pozni fazi postopka vprašanja cen energije ni bilo več mogoče natančneje obravnavati. Preiskava je vsekakor razkrila, da je bil neposredni vložek energije podjetja VIZ STAL pri proizvodnji zrnato usmerjenih elektropločevin nepomemben in je zato le v manjši meri vplival na njihove stroške proizvodnje. Dobavitelj HRB, kot izhaja iz uvodne izjave (48), ni bil neposredno predmet preiskave v okviru sedanjega vmesnega pregleda in noben zaključek ni bil sprejet v zvezi z zanesljivostjo navedb o stroških njegovega najpomembnejšega inputa. Ker cene med podjetjem VIZ STAL in njegovim dobaviteljem niso bile zanesljive in so bile namesto teh upoštevane veljavne cene na trgu Skupnosti, je bilo vsakršno izkrivljanje cen v zvezi z vložkom energije vnaprej izključeno.

| (56) | Za določitev celotnih stroškov proizvodnje zrnato usmerjenih elektropločevin je bilo treba ugotoviti prodajne, splošne in upravne izdatke („PSU“). VIZ STAL je trdil, da bi bilo treba določene izdatke, nastale pred OP, vendar knjižene med OP, šteti za navadne računovodske izdatke in jih odšteti od („PSU“). Vendar ni bilo posredovanih nobenih dokazov, da so ti stroški dejansko nastali pred OP. Obravnavani izdatki so bili v primerjavi s prejšnjimi leti občutno višji, tako da se ne more izključiti, da so dejansko nastali med OP. |
| --- | --- |

(56)

Za določitev celotnih stroškov proizvodnje zrnato usmerjenih elektropločevin je bilo treba ugotoviti prodajne, splošne in upravne izdatke („PSU“). VIZ STAL je trdil, da bi bilo treba določene izdatke, nastale pred OP, vendar knjižene med OP, šteti za navadne računovodske izdatke in jih odšteti od („PSU“). Vendar ni bilo posredovanih nobenih dokazov, da so ti stroški dejansko nastali pred OP. Obravnavani izdatki so bili v primerjavi s prejšnjimi leti občutno višji, tako da se ne more izključiti, da so dejansko nastali med OP.

| (57) | Poleg tega je bilo treba v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe finančne izdatke prišteti izkazanim PSU. V tej zvezi je bilo ugotovljeno, da je povezana stranka podjetju VIZ STAL zagotovila brezobrestna posojila na podlagi ameriškega dolarja. Ker stroški PSU tako niso v celoti odražali vseh stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, se je prištel še znesek finančnih izdatkov pod normalnimi tržnimi pogoji. V ta namen se je za prejeta posojila uporabila običajna tržna obrestna mera za podobna posojila med OP. V odsotnosti ustreznejše metode je bil skupni znesek stroškov obresti na podlagi prometa v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe porazdeljen na zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(57)

Poleg tega je bilo treba v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe finančne izdatke prišteti izkazanim PSU. V tej zvezi je bilo ugotovljeno, da je povezana stranka podjetju VIZ STAL zagotovila brezobrestna posojila na podlagi ameriškega dolarja. Ker stroški PSU tako niso v celoti odražali vseh stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, se je prištel še znesek finančnih izdatkov pod normalnimi tržnimi pogoji. V ta namen se je za prejeta posojila uporabila običajna tržna obrestna mera za podobna posojila med OP. V odsotnosti ustreznejše metode je bil skupni znesek stroškov obresti na podlagi prometa v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe porazdeljen na zadevni izdelek.

| (58) | VIZ STAL je ugovarjal popravku stroškov PSU za finančne stroške. VIZ STAL je trdil, da je stranka, ki je odobrila zadevno posojilo, večinska lastnica podjetja VIZ STAL in bi se lahko namesto posojila odločila tudi za povečanje delniškega kapitala, kar ne bi povzročilo nobenih finančnih stroškov. Ali drugače, VIZ STAL je trdil, da je bilo med OP opravljeno poplačilo in da bi morali uporabiti obrestno mero, ki bi lahko bila dosežena na domačem trgu posojilodajalca. Končno je VIZ STAL trdil, da je bil del stroškov obresti (nominalna obrestna mera) že vključen v stroške PSU in se ne bi smel upoštevati dvojno. Znesek dodatnih finančnih stroškov bi morali zato ustrezno znižati. |
| --- | --- |

(58)

VIZ STAL je ugovarjal popravku stroškov PSU za finančne stroške. VIZ STAL je trdil, da je stranka, ki je odobrila zadevno posojilo, večinska lastnica podjetja VIZ STAL in bi se lahko namesto posojila odločila tudi za povečanje delniškega kapitala, kar ne bi povzročilo nobenih finančnih stroškov. Ali drugače, VIZ STAL je trdil, da je bilo med OP opravljeno poplačilo in da bi morali uporabiti obrestno mero, ki bi lahko bila dosežena na domačem trgu posojilodajalca. Končno je VIZ STAL trdil, da je bil del stroškov obresti (nominalna obrestna mera) že vključen v stroške PSU in se ne bi smel upoštevati dvojno. Znesek dodatnih finančnih stroškov bi morali zato ustrezno znižati.

| (59) | Prva trditev je morala biti zavržena, ker bi morali stroški odražati vse stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, čemur ni bilo tako, kot je razloženo v uvodni izjavi (57). V normalnih tržnih pogojih bi moral VIZ STAL kapital poiskati na odprtem trgu in nositi dodatne finančne izdatke, ki bi se morali odražati v njegovih stroških. Opozoriti velja tudi, da posojila in kapitalski deleži niso navadni substituti, saj imajo popolnoma drugačne posledice. Posojilo se vrne, medtem ko se delniški kapital ne. |
| --- | --- |

(59)

Prva trditev je morala biti zavržena, ker bi morali stroški odražati vse stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, čemur ni bilo tako, kot je razloženo v uvodni izjavi (57). V normalnih tržnih pogojih bi moral VIZ STAL kapital poiskati na odprtem trgu in nositi dodatne finančne izdatke, ki bi se morali odražati v njegovih stroških. Opozoriti velja tudi, da posojila in kapitalski deleži niso navadni substituti, saj imajo popolnoma drugačne posledice. Posojilo se vrne, medtem ko se delniški kapital ne.

| (60) | Štelo se je tudi, da bi bila najustreznejša obrestna mera tista na domačem trgu posojilojemalca, ker bi ta obrestna mera najustrezneje odražala stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka na ruskem domačem trgu, za katerega se določa normalna vrednost. Vsekakor VIZ STAL ni predložil nobenega dokaza v zvezi z domnevno veljavno obrestno mero na domačem trgu posojilodajalca. VIZ STAL je po obvestilu posredoval nekatere dodatne informacije v zvezi s poplačilom obratnega kapitala, ki pa jih v tej pozni fazi postopka ni bilo več mogoče preveriti in se jih zato ni moglo upoštevati. Nadalje ni bilo predloženih nobenih dokazov, da je bil del izdatkov za obresti že vključen v stroške PSU oziroma da je obresti dejansko plačal VIZ STAL. Ta trditev je morala biti zato zavržena. |
| --- | --- |

(60)

Štelo se je tudi, da bi bila najustreznejša obrestna mera tista na domačem trgu posojilojemalca, ker bi ta obrestna mera najustrezneje odražala stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka na ruskem domačem trgu, za katerega se določa normalna vrednost. Vsekakor VIZ STAL ni predložil nobenega dokaza v zvezi z domnevno veljavno obrestno mero na domačem trgu posojilodajalca. VIZ STAL je po obvestilu posredoval nekatere dodatne informacije v zvezi s poplačilom obratnega kapitala, ki pa jih v tej pozni fazi postopka ni bilo več mogoče preveriti in se jih zato ni moglo upoštevati. Nadalje ni bilo predloženih nobenih dokazov, da je bil del izdatkov za obresti že vključen v stroške PSU oziroma da je obresti dejansko plačal VIZ STAL. Ta trditev je morala biti zato zavržena.

| (61) | Industrija skupnosti je trdila, da bi morali pri izračunu stroškov PSU upoštevati izkrivljanja pri oceni in odpisu sredstev. Nadalje je trdila, da bi bili izdatki PSU znatno višji kot v Skupnosti zaradi višjih stroškov poprodaje, višjih stroškov RR in višjih stroškov za nepogrešljiva komunikacijska orodja in informacijske sisteme. |
| --- | --- |

(61)

Industrija skupnosti je trdila, da bi morali pri izračunu stroškov PSU upoštevati izkrivljanja pri oceni in odpisu sredstev. Nadalje je trdila, da bi bili izdatki PSU znatno višji kot v Skupnosti zaradi višjih stroškov poprodaje, višjih stroškov RR in višjih stroškov za nepogrešljiva komunikacijska orodja in informacijske sisteme.

| (62) | Industrija Skupnosti ni predložila nobenih dokazov v podkrepitev zgornjih trditev. Poleg tega so bile te trditve izražene v zelo pozni fazi postopka in zato niso mogle biti predmet podrobne raziskave. Zgornje trditve so morale biti tako zavržene. |
| --- | --- |

(62)

Industrija Skupnosti ni predložila nobenih dokazov v podkrepitev zgornjih trditev. Poleg tega so bile te trditve izražene v zelo pozni fazi postopka in zato niso mogle biti predmet podrobne raziskave. Zgornje trditve so morale biti tako zavržene.

| (63) | Nadalje se je preverjalo, ali bi lahko bila normalna vrednost ugotovljena na podlagi domačih cen drugih proizvajalcev v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Ker za drugega vlagatelja, NLMK, ni bila razpoložljiva nobena zanesljiva informacija glede domačih prodajnih cen zadevnega izdelka (kot je razloženo v uvodnih izjavah (24) in (31) in na ruskem domačem trgu razen vlagateljev ni bilo nobenih drugih sodelujočih prodajalcev ali proizvajalcev, Komisija ni razpolagala z nobenimi informacijami glede domačih prodajnih cen drugega proizvajalca. |
| --- | --- |

(63)

Nadalje se je preverjalo, ali bi lahko bila normalna vrednost ugotovljena na podlagi domačih cen drugih proizvajalcev v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Ker za drugega vlagatelja, NLMK, ni bila razpoložljiva nobena zanesljiva informacija glede domačih prodajnih cen zadevnega izdelka (kot je razloženo v uvodnih izjavah (24) in (31) in na ruskem domačem trgu razen vlagateljev ni bilo nobenih drugih sodelujočih prodajalcev ali proizvajalcev, Komisija ni razpolagala z nobenimi informacijami glede domačih prodajnih cen drugega proizvajalca.

| (64) | Zato je bila v vseh primerih, ko je bila uporabljena sestavljena normalna vrednost, ta v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe sestavljena tako, da sta se po potrebi popravljenim stroškom izdelave izvoženih tipov izdelkov dodala ustrezni znesek za stroške PSU in ustrezna profitna marža. |
| --- | --- |

(64)

Zato je bila v vseh primerih, ko je bila uporabljena sestavljena normalna vrednost, ta v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe sestavljena tako, da sta se po potrebi popravljenim stroškom izdelave izvoženih tipov izdelkov dodala ustrezni znesek za stroške PSU in ustrezna profitna marža.

| (65) | V ta namen se je preverilo, ali so bili popravljeni stroški PSU, kot opisano zgoraj, in dobiček vlagatelja na domačem trgu zanesljivi. Dejanski domači izdatki PSU so se šteli za zanesljive, saj se je lahko obseg domače prodaje podobnega izdelka štel za reprezentativnega. Ob upoštevanju dejstva, da skupna domača prodaja zadevnega izdelka ni bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v smislu osnovne uredbe (glej uvodno izjavo (38)), domače profitne marže ni bilo mogoče določiti v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe. Ker ni bilo razpoložljive nobene informacije o stroških PSU in profitni marži drugih izvoznikov ali proizvajalcev, zajetih v tej preiskavi, in VIZ STAL razen zrnato usmerjenih elektropločevin ni proizvajal ali prodajal drugih izdelkov, ki bi spadali v isto splošno kategorijo izdelkov, je bila domača profitna marža določena v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. t.j. na podlagi druge sprejemljive metode. V odsotnosti kakršnihkoli drugih zanesljivejših informacij je bila profitna marža na domačem trgu ocenjena na 10 % proizvodnih stroškov. Ob upoštevanju dejstva, da naložbe, opravljene v Rusiji, ki še vedno velja za nastajajoče tržno gospodarstvo z bolj dinamičnimi obeti rasti in višjimi stopnjami inflacije kot v razvitejših ekonomijah ter s posledično višjimi pričakovanji glede donosov kapitalskih naložb, se je profitna marža 10 %, uporabljena za namene te preiskave, štela za previdno oceno. |
| --- | --- |

(65)

V ta namen se je preverilo, ali so bili popravljeni stroški PSU, kot opisano zgoraj, in dobiček vlagatelja na domačem trgu zanesljivi. Dejanski domači izdatki PSU so se šteli za zanesljive, saj se je lahko obseg domače prodaje podobnega izdelka štel za reprezentativnega. Ob upoštevanju dejstva, da skupna domača prodaja zadevnega izdelka ni bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v smislu osnovne uredbe (glej uvodno izjavo (38)), domače profitne marže ni bilo mogoče določiti v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe. Ker ni bilo razpoložljive nobene informacije o stroških PSU in profitni marži drugih izvoznikov ali proizvajalcev, zajetih v tej preiskavi, in VIZ STAL razen zrnato usmerjenih elektropločevin ni proizvajal ali prodajal drugih izdelkov, ki bi spadali v isto splošno kategorijo izdelkov, je bila domača profitna marža določena v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. t.j. na podlagi druge sprejemljive metode. V odsotnosti kakršnihkoli drugih zanesljivejših informacij je bila profitna marža na domačem trgu ocenjena na 10 % proizvodnih stroškov. Ob upoštevanju dejstva, da naložbe, opravljene v Rusiji, ki še vedno velja za nastajajoče tržno gospodarstvo z bolj dinamičnimi obeti rasti in višjimi stopnjami inflacije kot v razvitejših ekonomijah ter s posledično višjimi pričakovanji glede donosov kapitalskih naložb, se je profitna marža 10 %, uporabljena za namene te preiskave, štela za previdno oceno.

b)   Izvozna cena

| (66) | VIZ STAL je bil v večinski lasti in pod nadzorom povezanega holdinga/trgovskega podjetja iz Švice. Vsa izvozna prodaja se je med obdobjem preiskave vršila preko švicarskega podjetja povezanemu uvozniku v Skupnosti, ki je zadevni izdelek ponovno prodalo končnim odjemalcem v Skupnosti. Zato so bile izvozne cene sestavljene na podlagi cen nadaljnje prodaje prvemu neodvisnemu odjemalcu v Skupnosti v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(66)

VIZ STAL je bil v večinski lasti in pod nadzorom povezanega holdinga/trgovskega podjetja iz Švice. Vsa izvozna prodaja se je med obdobjem preiskave vršila preko švicarskega podjetja povezanemu uvozniku v Skupnosti, ki je zadevni izdelek ponovno prodalo končnim odjemalcem v Skupnosti. Zato so bile izvozne cene sestavljene na podlagi cen nadaljnje prodaje prvemu neodvisnemu odjemalcu v Skupnosti v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

| (67) | Popravki za vse stroške, ki so povezanemu uvozniku v Skupnosti nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški PSU, in ustrezno profitno maržo, so bili opravljeni v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(67)

Popravki za vse stroške, ki so povezanemu uvozniku v Skupnosti nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s stroški PSU, in ustrezno profitno maržo, so bili opravljeni v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

| (68) | V tej zvezi je treba opozoriti, da je bila, kot omenjeno v uvodni izjavi (75) in zahtevano s strani podjetja VIZ STAL v njegovem odgovoru na vprašalnik, izvozna cena v skladu s členom 2(10)(g) osnovne uredbe popravljena za razlike v stroških kredita (t.j. finančni stroški) zaradi plačilnih pogojev, ki jih je odobril povezani uvoznik prvemu neodvisnemu odjemalcu v Skupnosti. Po drugi strani pa se pri sestavljanju izvoznih cen v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe opravijo popravki tudi za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka. Postavke, za katere se morajo narediti popravki, med drugim vključujejo ustrezni znesek za stroške PSU povezanega uvoznika. Vendar lahko v nekaterih primerih stroški PSU vključujejo finančne izdatke, ki izhajajo iz omenjenih plačilnih pogojev. V izogib dvojnemu odbitku finančnih stroškov, in sicer i) finančnih stroškov, ki izhajajo iz omenjenih plačilnih pogojev in se odbijejo v skladu s členom 2(10)(g) osnovne uredbe, in ii) finančnih stroškov, ki so del stroškov PSU povezanega uvoznika, je imel povezani uvoznik priložnost predložiti dokaze o tem, da je del njegovih finančnih stroškov nastal v zvezi s plačilnimi pogoji, odobrenimi njegovim neodvisnim odjemalcem v Skupnosti. Vendar povezani uvoznik ni predložil nobenega utemeljenega dokaza, da je temu tako, zaradi česar se morajo stroški PSU povezanega uvoznika v celoti odšteti od sestavljene izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

V tej zvezi je treba opozoriti, da je bila, kot omenjeno v uvodni izjavi (75) in zahtevano s strani podjetja VIZ STAL v njegovem odgovoru na vprašalnik, izvozna cena v skladu s členom 2(10)(g) osnovne uredbe popravljena za razlike v stroških kredita (t.j. finančni stroški) zaradi plačilnih pogojev, ki jih je odobril povezani uvoznik prvemu neodvisnemu odjemalcu v Skupnosti. Po drugi strani pa se pri sestavljanju izvoznih cen v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe opravijo popravki tudi za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka. Postavke, za katere se morajo narediti popravki, med drugim vključujejo ustrezni znesek za stroške PSU povezanega uvoznika. Vendar lahko v nekaterih primerih stroški PSU vključujejo finančne izdatke, ki izhajajo iz omenjenih plačilnih pogojev. V izogib dvojnemu odbitku finančnih stroškov, in sicer i) finančnih stroškov, ki izhajajo iz omenjenih plačilnih pogojev in se odbijejo v skladu s členom 2(10)(g) osnovne uredbe, in ii) finančnih stroškov, ki so del stroškov PSU povezanega uvoznika, je imel povezani uvoznik priložnost predložiti dokaze o tem, da je del njegovih finančnih stroškov nastal v zvezi s plačilnimi pogoji, odobrenimi njegovim neodvisnim odjemalcem v Skupnosti. Vendar povezani uvoznik ni predložil nobenega utemeljenega dokaza, da je temu tako, zaradi česar se morajo stroški PSU povezanega uvoznika v celoti odšteti od sestavljene izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

| (69) | Po obvestilu je VIZ STAL trdil, da je bil del nastalih finančnih stroškov, ki so bili v skladu s členom 2(10)(g) osnovne uredbe odšteti od izvozne cene, vključen v stroške PSU povezanega uvoznika in da bi morali zato revidirati izračun sestavljene izvozne cene in se tako izogniti dvojnemu odbitku teh stroškov. Opozoriti velja, da je bila ta trditev prvič priglašena šele po obvestilu in da tudi v tej fazi ni bilo predloženih nobenih dokazov, ki bi lahko potrdili stališče podjetja VIZ STAL. Nadalje pregled v obratih povezanega uvoznika ni mogel potrditi, da je stroške kredita, ki ga je VIZ STAL odobril neodvisnemu odjemalcu v Skupnosti, dejansko nosil povezani uvoznik in jih tako vključil v svoje stroške PSU. Ta trditev je morala biti tako zavržena. |
| --- | --- |

(69)

Po obvestilu je VIZ STAL trdil, da je bil del nastalih finančnih stroškov, ki so bili v skladu s členom 2(10)(g) osnovne uredbe odšteti od izvozne cene, vključen v stroške PSU povezanega uvoznika in da bi morali zato revidirati izračun sestavljene izvozne cene in se tako izogniti dvojnemu odbitku teh stroškov. Opozoriti velja, da je bila ta trditev prvič priglašena šele po obvestilu in da tudi v tej fazi ni bilo predloženih nobenih dokazov, ki bi lahko potrdili stališče podjetja VIZ STAL. Nadalje pregled v obratih povezanega uvoznika ni mogel potrditi, da je stroške kredita, ki ga je VIZ STAL odobril neodvisnemu odjemalcu v Skupnosti, dejansko nosil povezani uvoznik in jih tako vključil v svoje stroške PSU. Ta trditev je morala biti tako zavržena.

| (70) | Za povezanega uvoznika v Skupnosti je preiskava pokazala, da ta ni sporočil svojih stroškov amortizacije in odpisa. Ti stroški so se zato ustrezno prišteli skupnim stroškom PSU. Stroški PSU so bili potem odšteti od cene nadaljnje prodaje prvemu neodvisnemu odjemalcu v Skupnosti v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. V tej zvezi je Komisija zavrnila metodo, ki jo je uporabil VIZ STAL pri izračunu kvocientov za porazdelitev skupnih stroškov PSU na zadevni izdelek, na eni strani in na „druge izdelke“, na drugi. VIZ STAL je trdil, da je njegov povezani uvoznik pri prodaji nekaterih drugih izdelkov deloval kot zastopnik na podlagi provizije. Dohodek povezanega uvoznika v zvezi s temi posli je predstavljala zgolj provizija, ki jo je prejel za „druge izdelke“. Zato je proizvajalec izvoznik trdil, da bi morali pri izračunu porazdelitvenih kvocientov na podlagi prometa za prodajo „drugih izdelkov“ uporabiti hipotetično višji promet in ne nižje dejanske dohodke, izkazane v knjigovodstvu njegovega povezanega uvoznika. Ta hipotetična prodaja naj bi ustrezala prodajni ceni teh „drugih izdelkov“ v Skupnosti. Tako bi se porazdeljeni stroški PSU za „druge izdelke“ povišali in se znižali za zadevni izdelek. VIZ STAL je trdil, da bi ta metoda ustrezneje odražala upravne stroške v zvezi z zadevnim izdelkom, na eni strani in „drugimi izdelki“, na drugi. |
| --- | --- |

(70)

Za povezanega uvoznika v Skupnosti je preiskava pokazala, da ta ni sporočil svojih stroškov amortizacije in odpisa. Ti stroški so se zato ustrezno prišteli skupnim stroškom PSU. Stroški PSU so bili potem odšteti od cene nadaljnje prodaje prvemu neodvisnemu odjemalcu v Skupnosti v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. V tej zvezi je Komisija zavrnila metodo, ki jo je uporabil VIZ STAL pri izračunu kvocientov za porazdelitev skupnih stroškov PSU na zadevni izdelek, na eni strani in na „druge izdelke“, na drugi. VIZ STAL je trdil, da je njegov povezani uvoznik pri prodaji nekaterih drugih izdelkov deloval kot zastopnik na podlagi provizije. Dohodek povezanega uvoznika v zvezi s temi posli je predstavljala zgolj provizija, ki jo je prejel za „druge izdelke“. Zato je proizvajalec izvoznik trdil, da bi morali pri izračunu porazdelitvenih kvocientov na podlagi prometa za prodajo „drugih izdelkov“ uporabiti hipotetično višji promet in ne nižje dejanske dohodke, izkazane v knjigovodstvu njegovega povezanega uvoznika. Ta hipotetična prodaja naj bi ustrezala prodajni ceni teh „drugih izdelkov“ v Skupnosti. Tako bi se porazdeljeni stroški PSU za „druge izdelke“ povišali in se znižali za zadevni izdelek. VIZ STAL je trdil, da bi ta metoda ustrezneje odražala upravne stroške v zvezi z zadevnim izdelkom, na eni strani in „drugimi izdelki“, na drugi.

| (71) | Vendar se je izkazalo, da je povezani uvoznik kot zastopnik deloval v zvezi z „drugimi izdelki“. Naloge zastopnika so načeloma povezane z nižjimi upravnimi stroški kot naloge uvoznika. Tako uvoznik kupuje in ponovno prodaja izdelke v svojem imenu, kar ne pomeni le višjih upravnih stroškov, temveč tudi večje tveganje. Nadalje si mora uvoznik priskrbeti kapital za nakup blaga. Ti dejavniki bi morali biti praviloma odraženi v različnih stroških PSU za uvoznika in zastopnika. Vendar se ta razlika v porazdelitveni metodi, ki jo je uporabil VIZ STAL, ni odrazila, zaradi česar so bili rezultati nezanesljivi. |
| --- | --- |

(71)

Vendar se je izkazalo, da je povezani uvoznik kot zastopnik deloval v zvezi z „drugimi izdelki“. Naloge zastopnika so načeloma povezane z nižjimi upravnimi stroški kot naloge uvoznika. Tako uvoznik kupuje in ponovno prodaja izdelke v svojem imenu, kar ne pomeni le višjih upravnih stroškov, temveč tudi večje tveganje. Nadalje si mora uvoznik priskrbeti kapital za nakup blaga. Ti dejavniki bi morali biti praviloma odraženi v različnih stroških PSU za uvoznika in zastopnika. Vendar se ta razlika v porazdelitveni metodi, ki jo je uporabil VIZ STAL, ni odrazila, zaradi česar so bili rezultati nezanesljivi.

| (72) | Ob upoštevanju navedenega je bilo sklenjeno, da bi bila porazdelitev stroškov PSU na podlagi dejanskega prometa najustreznejša metoda pri izračunu stroškov PSU za različne izdelke. |
| --- | --- |

(72)

Ob upoštevanju navedenega je bilo sklenjeno, da bi bila porazdelitev stroškov PSU na podlagi dejanskega prometa najustreznejša metoda pri izračunu stroškov PSU za različne izdelke.

| (73) | V odsotnosti drugih zanesljivejših informacij je bila sprejemljiva profitna marža ocenjena na 5 %. To se je štelo kot ustrezno za to vrsto posla. Enaka profitna marža je bila uporabljena tudi v predhodni preiskavi, tj. v pregledu zaradi poteka veljavnosti ukrepa iz uvodne izjave (2). |
| --- | --- |

(73)

V odsotnosti drugih zanesljivejših informacij je bila sprejemljiva profitna marža ocenjena na 5 %. To se je štelo kot ustrezno za to vrsto posla. Enaka profitna marža je bila uporabljena tudi v predhodni preiskavi, tj. v pregledu zaradi poteka veljavnosti ukrepa iz uvodne izjave (2).

c)   Primerjava

| (74) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, določenima, kot je opisano zgoraj, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike pri dejavnikih, za katere je bilo ugotovljeno, da so vplivali na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(74)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, določenima, kot je opisano zgoraj, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike pri dejavnikih, za katere je bilo ugotovljeno, da so vplivali na cene in njihovo primerljivost.

| (75) | VIZ STAL je zahteval popravke izvozne cene za notranji prevoz, voznino, izvozno dajatev, stroške zavarovanja, razne dajatve, stroške kredita, bančne stroške, uvozne in druge dajatve, kolkovino in stroške rezanja, kar je bilo odobreno, ker se je štelo, da so ustrezni, utemeljeni in podprti z dokazi. |
| --- | --- |

(75)

VIZ STAL je zahteval popravke izvozne cene za notranji prevoz, voznino, izvozno dajatev, stroške zavarovanja, razne dajatve, stroške kredita, bančne stroške, uvozne in druge dajatve, kolkovino in stroške rezanja, kar je bilo odobreno, ker se je štelo, da so ustrezni, utemeljeni in podprti z dokazi.

d)   Dampinška marža

| (76) | Za VIZ STAL se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe tehtana povprečna normalna vrednost po tipu izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno tega tipa izdelka. |
| --- | --- |

(76)

Za VIZ STAL se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe tehtana povprečna normalna vrednost po tipu izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno tega tipa izdelka.

| (77) | Primerjava je pokazala obstoj dampinga. Dampinška marža, izražena v odstotkih uvozne cene CIF na meji Skupnosti, je:






  VIZ STAL, Yekaterinburg: | 14,7 % |
| --- | --- | --- |

(77)

Primerjava je pokazala obstoj dampinga. Dampinška marža, izražena v odstotkih uvozne cene CIF na meji Skupnosti, je:

VIZ STAL, Yekaterinburg:

14,7 %

4.2.   Trajnost spremenjenih razmer

| (78) | Za VIZ STAL se je nadalje raziskalo, ali se spremenjene razmere v zvezi s prvotno preiskavo lahko štejejo za trajne. V tej zvezi se je analiziral možen razvoj normalne vrednosti in izvozne cene podjetja. Posebna pozornost je bila namenjena ravni cen zrnato usmerjenih elektropločevin na domačem in izvoznem trgu, njegovim proizvodnim stroškom, proizvodni kapaciteti in izrabi ter obsegu njegovega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(78)

Za VIZ STAL se je nadalje raziskalo, ali se spremenjene razmere v zvezi s prvotno preiskavo lahko štejejo za trajne. V tej zvezi se je analiziral možen razvoj normalne vrednosti in izvozne cene podjetja. Posebna pozornost je bila namenjena ravni cen zrnato usmerjenih elektropločevin na domačem in izvoznem trgu, njegovim proizvodnim stroškom, proizvodni kapaciteti in izrabi ter obsegu njegovega izvoza v Skupnost.

| (79) | Najprej je bilo ugotovljeno, da vlagatelj med prvotno preiskavo ni deloval pod pogoji tržnega gospodarstva. Vendar je, kot ponazorjeno v uvodni izjavi (22), med obdobjem preiskave sedanjega vmesnega pregleda lahko dokazal, da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tako da mu je bil priznan STG. Zato je bila normalna vrednost tega vlagatelja določena na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je predložilo to podjetje, in ne na podlagi informacij proizvajalcev iz primerljive države. |
| --- | --- |

(79)

Najprej je bilo ugotovljeno, da vlagatelj med prvotno preiskavo ni deloval pod pogoji tržnega gospodarstva. Vendar je, kot ponazorjeno v uvodni izjavi (22), med obdobjem preiskave sedanjega vmesnega pregleda lahko dokazal, da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tako da mu je bil priznan STG. Zato je bila normalna vrednost tega vlagatelja določena na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je predložilo to podjetje, in ne na podlagi informacij proizvajalcev iz primerljive države.

| (80) | Normalna vrednost za VIZ STAL je bila ugotovljena tako na podlagi domačih prodajnih cen kot na podlagi sestavljene normalne vrednosti. Za domače cene zrnato usmerjenih elektropločevin je bilo ugotovljeno, da so bile med obdobjem preiskave relativno stabilne. To je bilo povezano s stabilnim domačim povpraševanjem in potrošnjo, pri kateri se v bližnji prihodnosti ne pričakuje bistvenih sprememb, ter z omejenim številom proizvajalcev in uporabnikov. Zato gre pričakovati, da se domače prodajne cene zrnato usmerjenih elektropločevin v prihodnosti ne bodo bistveno spreminjale. |
| --- | --- |

(80)

Normalna vrednost za VIZ STAL je bila ugotovljena tako na podlagi domačih prodajnih cen kot na podlagi sestavljene normalne vrednosti. Za domače cene zrnato usmerjenih elektropločevin je bilo ugotovljeno, da so bile med obdobjem preiskave relativno stabilne. To je bilo povezano s stabilnim domačim povpraševanjem in potrošnjo, pri kateri se v bližnji prihodnosti ne pričakuje bistvenih sprememb, ter z omejenim številom proizvajalcev in uporabnikov. Zato gre pričakovati, da se domače prodajne cene zrnato usmerjenih elektropločevin v prihodnosti ne bodo bistveno spreminjale.

| (81) | V zvezi s proizvodnimi stroški velja opozoriti, da je bilo treba stroške zaradi nezanesljivih cen surovin (HRB) popraviti (glej uvodne izjave (41) do (49)). VIZ STAL je trdil, da se je narava odnosa do njegovega dobavitelja po obdobju preiskave spremenila, t.j, da namerava VIZ STAL HRB vedno v večji meri nabavljati pri drugih dobaviteljih, vključno z dobavitelji v Skupnosti. Proučeno je bilo, ali bi lahko to dejstvo vplivalo na stroške inputov podjetja VIZ STAL in posledično na stroške izdelave. Vendar je bilo ugotovljeno, da vsako morebitno povišanje cen HRB ne bi omembe vredno vplivalo na normalno vrednost, določeno v tej preiskavi, saj je bila normalna vrednost določena na podlagi popravljenih stroškov izdelave brez upoštevanja nezanesljive vhodne cene. Vsako realno povišanje nakupnih cen HRB do tržne vrednosti je zato že vključeno v normalni vrednosti, uporabljeni za namene določitve dampinške marže. Zato se lahko domneva, da se normalna vrednost tega vlagatelja v bližnji prihodnosti ne bo bistveno spremenila. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s proizvodnimi stroški velja opozoriti, da je bilo treba stroške zaradi nezanesljivih cen surovin (HRB) popraviti (glej uvodne izjave (41) do (49)). VIZ STAL je trdil, da se je narava odnosa do njegovega dobavitelja po obdobju preiskave spremenila, t.j, da namerava VIZ STAL HRB vedno v večji meri nabavljati pri drugih dobaviteljih, vključno z dobavitelji v Skupnosti. Proučeno je bilo, ali bi lahko to dejstvo vplivalo na stroške inputov podjetja VIZ STAL in posledično na stroške izdelave. Vendar je bilo ugotovljeno, da vsako morebitno povišanje cen HRB ne bi omembe vredno vplivalo na normalno vrednost, določeno v tej preiskavi, saj je bila normalna vrednost določena na podlagi popravljenih stroškov izdelave brez upoštevanja nezanesljive vhodne cene. Vsako realno povišanje nakupnih cen HRB do tržne vrednosti je zato že vključeno v normalni vrednosti, uporabljeni za namene določitve dampinške marže. Zato se lahko domneva, da se normalna vrednost tega vlagatelja v bližnji prihodnosti ne bo bistveno spremenila.

| (82) | Komisija je raziskala tudi morebiten razvoj izvozne prodaje podjetja VIZ STAL kot posledice uporabe nižje stopnje dajatve. V tej zvezi se je štelo, da je bila v preteklosti izvozna prodaja tega podjetja količinsko omejena zaradi veljavne zaveze, sprejete v okviru prvotne preiskave. Kot omenjeno v uvodni izjavi (96), je bilo ugotovljeno, da ta vrsta zaveze ni več ustrezna. Nato so proučili, ali bi nižja stopnja dajatve brez količinskih uvoznih omejitev povzročila bistveno povečanje izvoza zrnato usmerjenih elektropločevin vlagatelja v Skupnost po nižjih izvoznih cenah kot v OP. V tej zvezi se je upoštevalo, da je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vlagatelja v obdobju preiskave znašala 90 %. Nadalje preiskava ni razkrila nobenih predvidenih naložb za povečanje zmogljivosti vlagatelja. Zato se je lahko upravičeno domnevalo, da bo proizvodni obseg ostal stabilen in se v bližnji prihodnosti ne bo bistveno povišal. Nadalje ni bilo ugotovljenih nobenih razlogov, ki bi vlagatelja spodbudili, da bi večji del svoje sedanje proizvodnje usmeril na trg Skupnosti. Zato je bil sprejet zaključek, da se obseg izvoza zrnato usmerjenih elektropločevin tega podjetja v Skupnosti ne bo bistveno spremenil. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je raziskala tudi morebiten razvoj izvozne prodaje podjetja VIZ STAL kot posledice uporabe nižje stopnje dajatve. V tej zvezi se je štelo, da je bila v preteklosti izvozna prodaja tega podjetja količinsko omejena zaradi veljavne zaveze, sprejete v okviru prvotne preiskave. Kot omenjeno v uvodni izjavi (96), je bilo ugotovljeno, da ta vrsta zaveze ni več ustrezna. Nato so proučili, ali bi nižja stopnja dajatve brez količinskih uvoznih omejitev povzročila bistveno povečanje izvoza zrnato usmerjenih elektropločevin vlagatelja v Skupnost po nižjih izvoznih cenah kot v OP. V tej zvezi se je upoštevalo, da je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vlagatelja v obdobju preiskave znašala 90 %. Nadalje preiskava ni razkrila nobenih predvidenih naložb za povečanje zmogljivosti vlagatelja. Zato se je lahko upravičeno domnevalo, da bo proizvodni obseg ostal stabilen in se v bližnji prihodnosti ne bo bistveno povišal. Nadalje ni bilo ugotovljenih nobenih razlogov, ki bi vlagatelja spodbudili, da bi večji del svoje sedanje proizvodnje usmeril na trg Skupnosti. Zato je bil sprejet zaključek, da se obseg izvoza zrnato usmerjenih elektropločevin tega podjetja v Skupnosti ne bo bistveno spremenil.

| (83) | V zvezi z izvoznimi cenami velja opozoriti, da se je veljavna zaveza v glavnem nanašala na količine, kar je vlagatelju omogočalo relativno prosto določanje svojih izvoznih cen znotraj določenega izvoznega obsega. Kajti sopodpisnika zadevne zaveze sta morala le slediti „ravni cen na trgu Skupnosti“. Dokončna protidampinška dajatev se je uporabljala samo, ko je bila dosežena količinska zgornja meja. Ne glede na ugotovitve Komisije, kot opisano v uvodnih izjavah (94) in (95), se je štelo, da je obseg izvoza večjih zrnato usmerjenih elektropločevin iz Rusije v OP ustrezal količinski zgornji meji iz zaveze. Tako izvozna cena med sedanjim obdobjem preiskave ni vsebovala protidampinške dajatve, določene v okviru prvotne preiskave. Zato velja zaključiti, da nižja dampinška marža za to podjetje ne bi vplivala na bistveno znižanje sedanjih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(83)

V zvezi z izvoznimi cenami velja opozoriti, da se je veljavna zaveza v glavnem nanašala na količine, kar je vlagatelju omogočalo relativno prosto določanje svojih izvoznih cen znotraj določenega izvoznega obsega. Kajti sopodpisnika zadevne zaveze sta morala le slediti „ravni cen na trgu Skupnosti“. Dokončna protidampinška dajatev se je uporabljala samo, ko je bila dosežena količinska zgornja meja. Ne glede na ugotovitve Komisije, kot opisano v uvodnih izjavah (94) in (95), se je štelo, da je obseg izvoza večjih zrnato usmerjenih elektropločevin iz Rusije v OP ustrezal količinski zgornji meji iz zaveze. Tako izvozna cena med sedanjim obdobjem preiskave ni vsebovala protidampinške dajatve, določene v okviru prvotne preiskave. Zato velja zaključiti, da nižja dampinška marža za to podjetje ne bi vplivala na bistveno znižanje sedanjih izvoznih cen.

5.   Zaključki

| (84) | V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe dajatve ne bi smele presegati določene dampinške marže, temveč bi morale biti nižje od nje, če bi te nižje dajatve zadoščale za odpravo škode, povzročene industriji Skupnosti. Ob upoštevanju dejstva, da so sedanji vmesni pregledi omejeni na preiskavo vidikov dampinga, uvedene dajatve ne bi smele biti višje, kot znaša raven škode, ugotovljene v prvotni preiskavi in potrjene v pregledu zaradi poteka veljavnosti ukrepa iz uvodne izjave (2). |
| --- | --- |

(84)

V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe dajatve ne bi smele presegati določene dampinške marže, temveč bi morale biti nižje od nje, če bi te nižje dajatve zadoščale za odpravo škode, povzročene industriji Skupnosti. Ob upoštevanju dejstva, da so sedanji vmesni pregledi omejeni na preiskavo vidikov dampinga, uvedene dajatve ne bi smele biti višje, kot znaša raven škode, ugotovljene v prvotni preiskavi in potrjene v pregledu zaradi poteka veljavnosti ukrepa iz uvodne izjave (2).

| (85) | Kot je opisano v uvodni izjavi (29) Odločbe št. 303/96/ESPJ, je bila prvotna dokončna dampinška marža višja od dokončno določene ravni odprave škode, tako da je dokončna protidampinška dajatev temeljila na nižji stopnji škode, in sicer 40.1 %. Ker je dampinška marža, ugotovljena za podjetje VIZ STAL pri tem vmesnem pregledu, nižja od te stopnje, bi morala spremenjena protidampinška dajatev temeljiti na tej nižji dampinški marži, in sicer 14.7 %. |
| --- | --- |

(85)

Kot je opisano v uvodni izjavi (29) Odločbe št. 303/96/ESPJ, je bila prvotna dokončna dampinška marža višja od dokončno določene ravni odprave škode, tako da je dokončna protidampinška dajatev temeljila na nižji stopnji škode, in sicer 40.1 %. Ker je dampinška marža, ugotovljena za podjetje VIZ STAL pri tem vmesnem pregledu, nižja od te stopnje, bi morala spremenjena protidampinška dajatev temeljiti na tej nižji dampinški marži, in sicer 14.7 %.

| (86) | Iz navedenega sledi, da se mora v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe za VIZ STAL protidampinška dajatev, uvedena z Odločbo št. 303/96/ESPJ in potrjena z Uredbo (ES) št. 151/2003 o uvozu zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije, spremeniti. |
| --- | --- |

(86)

Iz navedenega sledi, da se mora v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe za VIZ STAL protidampinška dajatev, uvedena z Odločbo št. 303/96/ESPJ in potrjena z Uredbo (ES) št. 151/2003 o uvozu zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije, spremeniti.

| (87) | Za NLMK bi se moral sedanji vmesni pregled ustaviti in ohraniti bi se morala dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Odločbo št. 303/96/ESPJ in potrjena z Uredbo (ES) 151/2003. |
| --- | --- |

(87)

Za NLMK bi se moral sedanji vmesni pregled ustaviti in ohraniti bi se morala dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Odločbo št. 303/96/ESPJ in potrjena z Uredbo (ES) 151/2003.

| (88) | Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih, na podlagi katerih naj bi se predlagala sprememba obstoječih ukrepov za VIZ STAL in ustavil vmesni pregled za NLMK, ter so imele možnost podati svoje stališče. Prejeta stališča so bila po potrebi upoštevana. Vsem zainteresiran strankam je bil nadalje odobren rok za predstavitev svojih stališč po obvestilu. |
| --- | --- |

(88)

Vse zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih, na podlagi katerih naj bi se predlagala sprememba obstoječih ukrepov za VIZ STAL in ustavil vmesni pregled za NLMK, ter so imele možnost podati svoje stališče. Prejeta stališča so bila po potrebi upoštevana. Vsem zainteresiran strankam je bil nadalje odobren rok za predstavitev svojih stališč po obvestilu.

D.   VMESNI PREGLED, OMEJEN NA OBLIKO UKREPOV

| (89) | Kot opisano v uvodni izjavi (2), je vmesni pregled v zvezi z obliko ukrepov za uvoz zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije na lastno pobudo uvedla Komisija, da bi proučila ustreznost in učinkovitost zaveze, sprejete z Odločbo št. 303/96/ESPJ. Preiskava je bila opravljena hkrati s pregledom zaradi poteka veljavnosti ukrepa, zaključenim z Uredbo (ES) št. 151/2003, in vmesnimi pregledi, omejenimi na damping, v zvezi z vlagateljema. |
| --- | --- |

(89)

Kot opisano v uvodni izjavi (2), je vmesni pregled v zvezi z obliko ukrepov za uvoz zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Rusije na lastno pobudo uvedla Komisija, da bi proučila ustreznost in učinkovitost zaveze, sprejete z Odločbo št. 303/96/ESPJ. Preiskava je bila opravljena hkrati s pregledom zaradi poteka veljavnosti ukrepa, zaključenim z Uredbo (ES) št. 151/2003, in vmesnimi pregledi, omejenimi na damping, v zvezi z vlagateljema.

| (90) | V tej zvezi velja opozoriti, da je šlo pri predhodno sprejeti zavezi v bistvu za količinsko zavezo, v skladu s katero so podjetja morala zagotoviti, da njihov izvoz v Skupnost ne bo presegal določnega obsega skupnih zgornjih mej. |
| --- | --- |

(90)

V tej zvezi velja opozoriti, da je šlo pri predhodno sprejeti zavezi v bistvu za količinsko zavezo, v skladu s katero so podjetja morala zagotoviti, da njihov izvoz v Skupnost ne bo presegal določnega obsega skupnih zgornjih mej.

| (91) | V skladu s členom 8(1) osnovne uredbe je cilj zavez odprava škodljivih posledic dampinškega uvoza. Ta cilj je dosežen tako, da izvoznik zviša svoje cene ali opusti izvoz po dampinških cenah. Preiskave so pokazale, da vrsta predhodno sprejetih zavez, ki so zgolj omejile količino uvoza v Skupnost, niso dvignile cene na neškodljivo raven in zaradi tega tudi ni bilo vzpostavljene poštene trgovine na trgu Skupnosti. Zato se v tem primeru zaveze v sedanji obliki niso štele za ustrezno in učinkovito sredstvo odprave škodljivih posledic dampinga. |
| --- | --- |

(91)

V skladu s členom 8(1) osnovne uredbe je cilj zavez odprava škodljivih posledic dampinškega uvoza. Ta cilj je dosežen tako, da izvoznik zviša svoje cene ali opusti izvoz po dampinških cenah. Preiskave so pokazale, da vrsta predhodno sprejetih zavez, ki so zgolj omejile količino uvoza v Skupnost, niso dvignile cene na neškodljivo raven in zaradi tega tudi ni bilo vzpostavljene poštene trgovine na trgu Skupnosti. Zato se v tem primeru zaveze v sedanji obliki niso štele za ustrezno in učinkovito sredstvo odprave škodljivih posledic dampinga.

| (92) | Prvotnih zavez nista podpisala le vlagatelja trenutnih vmesnih pregledov, temveč tudi ruski trgovec, ki je zadevni izdelek izvažal v obdobju prvotne preiskave, in ruski organi, da bi zagotovili pravilni nadzor zadevne zaveze. Kot je bilo ugotovljeno že med pregledom zaradi poteka veljavnosti ukrepa, omenjenega v uvodni izjavi (2), trgovec sopodpisnik zaveze, VO ’Promsyrioimport’ (Moskva), po uvedbi dokončnih protidampinških dajatev pred januarjem 2000 ni več izvažal zrnato usmerjenih elektropločevin v Skupnost. Ta trgovec zato v okviru pregleda zaradi poteka veljavnosti ukrepa, na podlagi katerega so bile januarja 2003 ohranjene dokončne protidampinške dajatve, ni veljal za zainteresirano stranko. Omenjeni trgovec ni izrazil interesa za ponovni izvoz zrnato usmerjenih elektropločevin v Skupnost in ni zahteval, da bi se ga obravnavalo kot potencialno zainteresirano stranko v tekočem protidampinškem postopku. |
| --- | --- |

(92)

Prvotnih zavez nista podpisala le vlagatelja trenutnih vmesnih pregledov, temveč tudi ruski trgovec, ki je zadevni izdelek izvažal v obdobju prvotne preiskave, in ruski organi, da bi zagotovili pravilni nadzor zadevne zaveze. Kot je bilo ugotovljeno že med pregledom zaradi poteka veljavnosti ukrepa, omenjenega v uvodni izjavi (2), trgovec sopodpisnik zaveze, VO ’Promsyrioimport’ (Moskva), po uvedbi dokončnih protidampinških dajatev pred januarjem 2000 ni več izvažal zrnato usmerjenih elektropločevin v Skupnost. Ta trgovec zato v okviru pregleda zaradi poteka veljavnosti ukrepa, na podlagi katerega so bile januarja 2003 ohranjene dokončne protidampinške dajatve, ni veljal za zainteresirano stranko. Omenjeni trgovec ni izrazil interesa za ponovni izvoz zrnato usmerjenih elektropločevin v Skupnost in ni zahteval, da bi se ga obravnavalo kot potencialno zainteresirano stranko v tekočem protidampinškem postopku.

| (93) | Nadalje se je štelo, da zaradi spremenjenih razmer v Rusiji, ki je bila medtem popolnoma priznana kot država s tržnim gospodarstvom, kakršnakoli zagotovila ruskih organov v zvezi s pravilnim nadzorom zavez, ki sta jih ponudila ruska proizvajalca izvoznika v okviru protidampinše preiskave, niso niti potrebna niti niso več združljiva s tem novim statusom. |
| --- | --- |

(93)

Nadalje se je štelo, da zaradi spremenjenih razmer v Rusiji, ki je bila medtem popolnoma priznana kot država s tržnim gospodarstvom, kakršnakoli zagotovila ruskih organov v zvezi s pravilnim nadzorom zavez, ki sta jih ponudila ruska proizvajalca izvoznika v okviru protidampinše preiskave, niso niti potrebna niti niso več združljiva s tem novim statusom.

| (94) | Nadalje so, kot je opisano v obvestilu o uvedbi vmesnega pregleda, omejenega na obliko ukrepov, pri nadzoru zaveze ugotovili težave pri izvajanju, kar je vplivalo na popravni učinek ukrepov. To se je v tej preiskavi potrdilo. Tako je bilo ugotovljeno, da na podlagi uporabljene prodajne strukture obeh proizvajalcev in prodajnih poti ni bilo mogoče ugotoviti končnega namembnega kraja zadevnega izdelka. Zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali so bili izdelki resnično ponovno izvoženi ali sproščeni v prosti promet v Skupnosti (glej tudi uvodno izjavo (95), tako da tudi ni bilo mogoče ugotoviti, ali so bila poročila, ki sta jih predložila zadevna proizvajalca izvoznika v okviru zaveze, popolna in pravilna. |
| --- | --- |

(94)

Nadalje so, kot je opisano v obvestilu o uvedbi vmesnega pregleda, omejenega na obliko ukrepov, pri nadzoru zaveze ugotovili težave pri izvajanju, kar je vplivalo na popravni učinek ukrepov. To se je v tej preiskavi potrdilo. Tako je bilo ugotovljeno, da na podlagi uporabljene prodajne strukture obeh proizvajalcev in prodajnih poti ni bilo mogoče ugotoviti končnega namembnega kraja zadevnega izdelka. Zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali so bili izdelki resnično ponovno izvoženi ali sproščeni v prosti promet v Skupnosti (glej tudi uvodno izjavo (95), tako da tudi ni bilo mogoče ugotoviti, ali so bila poročila, ki sta jih predložila zadevna proizvajalca izvoznika v okviru zaveze, popolna in pravilna.

| (95) | V tej zvezi je treba pripomniti, da sta bila od sprejetja zaveze uvedena dva različna tipa izvoznih dovoljenj, in sicer dovoljenja tipa A (izvoz za prosti promet v Skupnosti) in dovoljena tipa B (izvoz za uvoz v Skupnost v okviru drugih carinskih postopkov). Medtem ko je bilo treba za blago, izvoženo z dovoljenjem tipa A, spoštovati letno količinsko omejitev, to ni veljalo za blago, izvoženo z dovoljenjem tipa B. Povezani uvozniki, ki niso poznali končnega namembnega kraja uvoženih izdelkov, niso mogli zagotoviti zadovoljivih trdnih dokazov za poznejši ponovni izvoz blaga, ki je bilo iz Rusije izvoženo z dovoljenjem tipa B. Nadalje je bilo v sodelovanju s pristojnimi carinskimi organi ugotovljeno, da je bil včasih takšen uvoz deklariran za prosti promet, kar je ogrozilo učinkovitost zaveze. Postopki podjetij so se izkazali kot nezadostni za pravilno upoštevanje vseh v zavezi določenih pogojev. Zato tveganje morebitnega izogibanja zavezi ne more biti izključeno. |
| --- | --- |

(95)

V tej zvezi je treba pripomniti, da sta bila od sprejetja zaveze uvedena dva različna tipa izvoznih dovoljenj, in sicer dovoljenja tipa A (izvoz za prosti promet v Skupnosti) in dovoljena tipa B (izvoz za uvoz v Skupnost v okviru drugih carinskih postopkov). Medtem ko je bilo treba za blago, izvoženo z dovoljenjem tipa A, spoštovati letno količinsko omejitev, to ni veljalo za blago, izvoženo z dovoljenjem tipa B. Povezani uvozniki, ki niso poznali končnega namembnega kraja uvoženih izdelkov, niso mogli zagotoviti zadovoljivih trdnih dokazov za poznejši ponovni izvoz blaga, ki je bilo iz Rusije izvoženo z dovoljenjem tipa B. Nadalje je bilo v sodelovanju s pristojnimi carinskimi organi ugotovljeno, da je bil včasih takšen uvoz deklariran za prosti promet, kar je ogrozilo učinkovitost zaveze. Postopki podjetij so se izkazali kot nezadostni za pravilno upoštevanje vseh v zavezi določenih pogojev. Zato tveganje morebitnega izogibanja zavezi ne more biti izključeno.

| (96) | Zaradi zgornjih navedb je bil sprejet zaključek, da zaveza v sedanji obliki ni več ustrezna, zlasti kar zadeva učinkovit nadzor te zaveze. Vlagatelja in preostali sopodpisniki zaveze, in sicer VO „Promsyrioimport“ (Moskva) in ruski organi, so bili obveščeni o zaključkih Komisije in so imeli možnost podati svoje mnenje. |
| --- | --- |

(96)

Zaradi zgornjih navedb je bil sprejet zaključek, da zaveza v sedanji obliki ni več ustrezna, zlasti kar zadeva učinkovit nadzor te zaveze. Vlagatelja in preostali sopodpisniki zaveze, in sicer VO „Promsyrioimport“ (Moskva) in ruski organi, so bili obveščeni o zaključkih Komisije in so imeli možnost podati svoje mnenje.

| (97) | En vlagatelj, NLMK, je ugovarjal ugotovitvam Komisije v zvezi z ustreznostjo zaveze. Ta vlagatelj je zlasti trdil, da i) veljavni sistem dovoljenj izključuje morebitna izogibanja, ii) je uvoz znotraj v zavezi določene količinske omejitve nižji od stopnje neznatne škode in je tako zagotovljena odprava škodljivih posledic dampinga ter iii) da sprememba v številu strank sopodpisnic ne predstavlja zadostnega razloga za umik zaveze. |
| --- | --- |

(97)

En vlagatelj, NLMK, je ugovarjal ugotovitvam Komisije v zvezi z ustreznostjo zaveze. Ta vlagatelj je zlasti trdil, da i) veljavni sistem dovoljenj izključuje morebitna izogibanja, ii) je uvoz znotraj v zavezi določene količinske omejitve nižji od stopnje neznatne škode in je tako zagotovljena odprava škodljivih posledic dampinga ter iii) da sprememba v številu strank sopodpisnic ne predstavlja zadostnega razloga za umik zaveze.

| (98) | Navedbe, predložene v zvezi z izvajanjem te zaveze, so bili v nasprotju z ugotovitvami Komisije (glej uvodni izjavi (94) in (95)) in niso bili podprti z nobenimi dokazi. Zaključka, da obstaja tveganje morebitnega izogibanja zavezi, tudi ni mogoče izključiti. Iz tega sledi, da sedanja zaveza ne predstavlja zadostnega zagotovila za dejansko odpravo škodljivih posledic dampinga in se zato šteje za neustrezno. Dejstvo, da se je število sopodpisnic zaveze spremenilo, se ne sme obravnavati posebej, temveč v kontekstu skupnih bistveno spremenjenih razmer v Rusiji od sprejetja zaveze. Te trditve so morale biti zato zavržene. |
| --- | --- |

(98)

Navedbe, predložene v zvezi z izvajanjem te zaveze, so bili v nasprotju z ugotovitvami Komisije (glej uvodni izjavi (94) in (95)) in niso bili podprti z nobenimi dokazi. Zaključka, da obstaja tveganje morebitnega izogibanja zavezi, tudi ni mogoče izključiti. Iz tega sledi, da sedanja zaveza ne predstavlja zadostnega zagotovila za dejansko odpravo škodljivih posledic dampinga in se zato šteje za neustrezno. Dejstvo, da se je število sopodpisnic zaveze spremenilo, se ne sme obravnavati posebej, temveč v kontekstu skupnih bistveno spremenjenih razmer v Rusiji od sprejetja zaveze. Te trditve so morale biti zato zavržene.

| (99) | Nazadnje je vlagatelj trdil še, da bi morali sedanji vmesni pregled, omejen na obliko ukrepov, zaključiti hkrati z drugimi vmesnimi pregledi, uvedenimi po potrebi v zvezi s širitvijo Evropske unije 1. maja 2004. Opozoriti je treba, da se bo v okviru delnega vmesnega pregleda ukrepov za uvoz zrnato usmerjenih elektropločevin iz Rusije, uvedenega 20. marca 2004 (12), ocenilo, ali ob upoštevanju interesa Skupnosti obstaja potreba po prilagoditvi obstoječih ukrepov, da se tako izogne nenadnemu in pretirano negativnemu učinku širitve Evropske unije za zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. Temu ustrezno ne obstaja nobene neposredne povezave med sedanjim vmesnim pregledom, omejenim na obliko sedanjih ukrepov, in tekočim delnim vmesnim pregledom v okviru širitve. Ta navedba je bila tako zavržena. |
| --- | --- |

(99)

Nazadnje je vlagatelj trdil še, da bi morali sedanji vmesni pregled, omejen na obliko ukrepov, zaključiti hkrati z drugimi vmesnimi pregledi, uvedenimi po potrebi v zvezi s širitvijo Evropske unije 1. maja 2004. Opozoriti je treba, da se bo v okviru delnega vmesnega pregleda ukrepov za uvoz zrnato usmerjenih elektropločevin iz Rusije, uvedenega 20. marca 2004 (12), ocenilo, ali ob upoštevanju interesa Skupnosti obstaja potreba po prilagoditvi obstoječih ukrepov, da se tako izogne nenadnemu in pretirano negativnemu učinku širitve Evropske unije za zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. Temu ustrezno ne obstaja nobene neposredne povezave med sedanjim vmesnim pregledom, omejenim na obliko sedanjih ukrepov, in tekočim delnim vmesnim pregledom v okviru širitve. Ta navedba je bila tako zavržena.

| (100) | Iz navedenega sledi, da zaveza v sedanji oblik ni več ustrezna. |
| --- | --- |

(100)

Iz navedenega sledi, da zaveza v sedanji oblik ni več ustrezna.

E.   NOVE PONUDBE ZAVEZ

| (101) | Po obvestilu o bistvenih dejstvih in navedbah, na podlagi katerih je bil sprejet zaključek, da bi bilo treba raven obstoječe protidampinške marže po potrebi spremeniti, in da količinska zaveza v sedanji obliki ni več ustrezna, je NLMK ponudil zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(101)

Po obvestilu o bistvenih dejstvih in navedbah, na podlagi katerih je bil sprejet zaključek, da bi bilo treba raven obstoječe protidampinške marže po potrebi spremeniti, in da količinska zaveza v sedanji obliki ni več ustrezna, je NLMK ponudil zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (102) | Vendar raven sodelovanja tega podjetja v poteku preiskave ter natančnost in zanesljivost podatkov, ki jih je zagotovilo, niso bili zadovoljivi (glej uvodno izjavo (24)). Zato je skrajno neverjetno, da bi lahko cenovno zavezujočo ponudbo tega podjetja učinkovito nadzorovali. Zaradi tega razloga se je štelo sprejetje zaveze, ki jo je ponudil NLMK, za nerealno v smislu člena 8(3) osnovne uredbe. Tako je bil sprejet zaključek, da zaveze, ponujene po obvestilu, ne bi smeli sprejeti. |
| --- | --- |

(102)

Vendar raven sodelovanja tega podjetja v poteku preiskave ter natančnost in zanesljivost podatkov, ki jih je zagotovilo, niso bili zadovoljivi (glej uvodno izjavo (24)). Zato je skrajno neverjetno, da bi lahko cenovno zavezujočo ponudbo tega podjetja učinkovito nadzorovali. Zaradi tega razloga se je štelo sprejetje zaveze, ki jo je ponudil NLMK, za nerealno v smislu člena 8(3) osnovne uredbe. Tako je bil sprejet zaključek, da zaveze, ponujene po obvestilu, ne bi smeli sprejeti.

| (103) | Zainteresirane stranke so bile ustrezno obveščene in zadevnemu vlagatelju so bili razlogi, zaradi katerih ponujene zaveze ni bilo možno sprejeti, natančno opisani. Opravljeno je bilo posvetovanje s Svetovalnim odborom – |
| --- | --- |

(103)

Zainteresirane stranke so bile ustrezno obveščene in zadevnemu vlagatelju so bili razlogi, zaradi katerih ponujene zaveze ni bilo možno sprejeti, natančno opisani. Opravljeno je bilo posvetovanje s Svetovalnim odborom –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pregled protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom zrnato usmerjenih hladno valjanih listov in trakov iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Rusije, ki se uvrščajo pod oznaki KN 7225 11 00 (pločevine s širino 600 mm ali več) in 7226 11 10 (pločevine s širino več kot 600 mm), se za Novolipeck Iron & Steel Corporation („NLMK“) s tem zaključi.

Člen 2

V Uredbi Sveta št. (ES) 151/2003 se člen 1 nadomesti z naslednjim

„Člen 1

1.   Za uvoz zrnato usmerjenih hladno valjanih listov in trakov iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Rusije, ki se uvrščajo pod oznaki KN7225 11 00 (pločevine s širino 600 mm ali več) in 7226 11 00 (code TARIC 7226110010) (pločevine s širino več kot 500 mm in manj kot 600 mm), se uvede dokončna protidampinška dajatev.

2.   Za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj našteta podjetja, se uporablja naslednja stopnja dokončne protidampinške dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, pred carinjenjem.

| Podjetje | Stopnja dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| OOO Viz-Stal, 28, Kirov St., 620028 Yekaterinburg GSP-715 | 14,7 % | A516 |
| Vsa ostala podjetja | 40,1 % | A999 |

Podjetje

Stopnja dajatve

Dodatna oznaka TARIC

OOO Viz-Stal, 28, Kirov St., 620028 Yekaterinburg GSP-715

14,7 %

A516

Vsa ostala podjetja

40,1 %

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.“

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13. 3. 2004, str. 12).

1

(2)  UL L 42, 20. 2. 1996, str. 7.

2

(3)  UL L 308, 29. 11. 1996, str. 11. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 1000/99/ESPJ (UL L 122, 12. 5. 1999, str. 35).

3

(4)  UL C 53, 20. 2. 2001, str. 13.

4

(5)  UL L 149, 7. 6. 2002, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1310/2002 (UL L 192, 20. 7. 2002, str. 9).

5

(6)  UL L 25, 30. 1. 2003, str. 7.

6

(7)  UL C 186, 6. 8. 2002, str. 15.

7

(8)  UL C 242, 8. 10. 2002, str. 16.

8

(9)  UL L 305, 7.11.2002, str. 1.

9

(10)  UL C 111, 8. 5. 2002, str. 5.

10

(11)  UL L 33, 8. 2. 2003, str. 41.

11

(12)  UL C 70, 20. 3. 2004, str. 15.

12

---

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/18

---

UREDBA SVETA (ES) št. 991/2004

z dne 17. maja 2004

o spremembi Uredbe (ES) št. 1100/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine in podaljšanju zaveze, sprejete s Sklepom Komisije 94/202/ES

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 461/2004 („osnovna uredba“), in zlasti členov 8, 11(3), 21 in 22(c) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po pregledu izteka z Uredbo (ES) št. 821/94 (2), uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine. Hkrati je Komisija s svojim Sklepom 94/202/ES (3), sprejela zavezo, ki jo je ponudila ruska vlada v povezavi z V/O Stankoimport, Moskva, Rusija. Svet je po pregledu izteka z Uredbo (ES) št. 1100/2000 (4), uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz silicijevega karbida („zadevni proizvod“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK), Ruske federacije („Rusija“) in Ukrajine („Ukrajina“), Komisija pa je podaljšala zavezo, sprejeto s Sklepom št. 94/202/ES za rusko podjetje „V/O Stankoimport“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po pregledu izteka z Uredbo (ES) št. 821/94 (2), uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine. Hkrati je Komisija s svojim Sklepom 94/202/ES (3), sprejela zavezo, ki jo je ponudila ruska vlada v povezavi z V/O Stankoimport, Moskva, Rusija. Svet je po pregledu izteka z Uredbo (ES) št. 1100/2000 (4), uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz silicijevega karbida („zadevni proizvod“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK), Ruske federacije („Rusija“) in Ukrajine („Ukrajina“), Komisija pa je podaljšala zavezo, sprejeto s Sklepom št. 94/202/ES za rusko podjetje „V/O Stankoimport“.

| (2) | Za uvoz zadevnega proizvoda iz Rusije je bila določena stopnja dajatve 23,3 % na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno. |
| --- | --- |

(2)

Za uvoz zadevnega proizvoda iz Rusije je bila določena stopnja dajatve 23,3 % na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno.

| (3) | Za uvoz zadevnega proizvoda iz Rusije je bila določena stopnja dajatve 24 % na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno. |
| --- | --- |

(3)

Za uvoz zadevnega proizvoda iz Rusije je bila določena stopnja dajatve 24 % na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno.

2.   Preiskava

| (4) | Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5), objavila začetek delnega vmesnega pregleda veljavnih ukrepov („ukrepov“) na podlagi členov 11(3) in 22 (c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5), objavila začetek delnega vmesnega pregleda veljavnih ukrepov („ukrepov“) na podlagi členov 11(3) in 22 (c) osnovne uredbe.

| (5) | Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali obstaja zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) in ob upoštevanju vidika interesa Skupnosti potreba pa prilagoditvi ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. |
| --- | --- |

(5)

Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali obstaja zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) in ob upoštevanju vidika interesa Skupnosti potreba pa prilagoditvi ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki.

3.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (6) | Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge. |
| --- | --- |

(6)

Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge.

| (7) | V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:






  (a) | Združenje proizvajalcev Skupnosti:







  — | European Chemical Industry Council (CEFIC) |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:

(a)

Združenje proizvajalcev Skupnosti:

—

European Chemical Industry Council (CEFIC)

| (b) | proizvajalci izvozniki:







  — | Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporožje, Ukrajina |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki:

—

Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporožje, Ukrajina

| (c) | izvozniki:







  — | V/O Stankoimport, Rusija |
| --- | --- | --- |

(c)

izvozniki:

—

V/O Stankoimport, Rusija

| (d) | proizvajalci:







  — | JSC Volzhsky Abrasive Works, Rusija |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalci:

—

JSC Volzhsky Abrasive Works, Rusija

B.   ZADEVNI PROIZVOD

| (8) | Zadevni proizvod je isti kot pri prvotni preiskavi, ki spada pod oznako KN 2849 20 00. |
| --- | --- |

(8)

Zadevni proizvod je isti kot pri prvotni preiskavi, ki spada pod oznako KN 2849 20 00.

| (9) | V proizvodnem procesu silicijevega karbida se avtomatično pridobiva silicijev karbid različnih kakovosti, pri čemer lahko ločimo dve glavni kakovosti: kristalinsko in metalurško. Kristalinski silicijev karbid, ki ga nadalje delimo na črni in zeleni tip, se običajno uporablja v proizvodnji brusilnih naprav, brusilnih kolutov, visokokakovostnih refrakcijskih izdelkov, keramike, plastičnih meterialov, itd., medtem ko se metalurška kakovost običajno uporablja v livarskih in plavžnih postopkih kot silicijev nosilec. Tako kot v prejšnjih preiskavah je treba tudi za namene te preiskave obe kakovosti obravnavati kot en sam proizvod. |
| --- | --- |

(9)

V proizvodnem procesu silicijevega karbida se avtomatično pridobiva silicijev karbid različnih kakovosti, pri čemer lahko ločimo dve glavni kakovosti: kristalinsko in metalurško. Kristalinski silicijev karbid, ki ga nadalje delimo na črni in zeleni tip, se običajno uporablja v proizvodnji brusilnih naprav, brusilnih kolutov, visokokakovostnih refrakcijskih izdelkov, keramike, plastičnih meterialov, itd., medtem ko se metalurška kakovost običajno uporablja v livarskih in plavžnih postopkih kot silicijev nosilec. Tako kot v prejšnjih preiskavah je treba tudi za namene te preiskave obe kakovosti obravnavati kot en sam proizvod.

C.   IZSLEDKI PREISKAVE

I.   SILICIJEV KARBID S POREKLOM IZ RUSIJE

1.   Izjave zainteresiranih strank

| (10) | Ruski proizvajalec izvoznik, ki je dal cenovno zavezujočo ponudbo, je trdil, da je bil obseg uvoza, za katerega se uporablja cenovna zaveza, določen na podlagi njegove prodaje na trg EU15 in da je treba to zavezo spremeniti zaradi ustreznega upoštevanja položaja na trgu EU25. Takšna sprememba naj bi bila bistvenega pomena pri izogibanju diskriminaciji v korist drugih izvoznikov zadevnega izdelka v EU. |
| --- | --- |

(10)

Ruski proizvajalec izvoznik, ki je dal cenovno zavezujočo ponudbo, je trdil, da je bil obseg uvoza, za katerega se uporablja cenovna zaveza, določen na podlagi njegove prodaje na trg EU15 in da je treba to zavezo spremeniti zaradi ustreznega upoštevanja položaja na trgu EU25. Takšna sprememba naj bi bila bistvenega pomena pri izogibanju diskriminaciji v korist drugih izvoznikov zadevnega izdelka v EU.

2.   Pripombe držav članic

| (11) | Države članice so zavzele stališča in z večino podprle prilagoditev ukrepov zaradi upoštevanja širitve. |
| --- | --- |

(11)

Države članice so zavzele stališča in z večino podprle prilagoditev ukrepov zaradi upoštevanja širitve.

3.   Ocena

| (12) | Analiza razpoložljivih podatkov in informacij je potrdila, da je bil obseg uvoza zadevnega proizvoda iz Rusije v EU 10 znaten. Ker je bil obseg uvoza, v skladu z obstoječimi zavezami, določen na podlagi uvoza v EU 15, ta ne upošteva povečanja obsega uvoza v EU 25. |
| --- | --- |

(12)

Analiza razpoložljivih podatkov in informacij je potrdila, da je bil obseg uvoza zadevnega proizvoda iz Rusije v EU 10 znaten. Ker je bil obseg uvoza, v skladu z obstoječimi zavezami, določen na podlagi uvoza v EU 15, ta ne upošteva povečanja obsega uvoza v EU 25.

4.   Zaključek

| (13) | V skladu z navedenim se sprejme zaključek, da je zaradi širitve ustrezno prilagoditi ukrepe, da se tako upošteva dodatni obseg uvoza na trg EU10. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z navedenim se sprejme zaključek, da je zaradi širitve ustrezno prilagoditi ukrepe, da se tako upošteva dodatni obseg uvoza na trg EU10.

| (14) | Prvotni obseg uvoza, določen v zavezi za EU 15, je bil izračunan in ugotovljen za vsako naslednje leto v prvi polovici tekočega leta kot delež porabe Skupnosti na podlagi preteklega leta v primerjavi s tekočim letom. Povečanje obsega uvoza, za katerega velja zaveza, je bilo izračunano na podlagi enake metode izračuna. |
| --- | --- |

(14)

Prvotni obseg uvoza, določen v zavezi za EU 15, je bil izračunan in ugotovljen za vsako naslednje leto v prvi polovici tekočega leta kot delež porabe Skupnosti na podlagi preteklega leta v primerjavi s tekočim letom. Povečanje obsega uvoza, za katerega velja zaveza, je bilo izračunano na podlagi enake metode izračuna.

| (15) | Zato se šteje za ustrezno, da lahko Komisija sprejme predlog spremembe zaveze, ki odraža položaj po širitvi in je izdelan na podlagi metode, opisane v uvodni navedbi 11. |
| --- | --- |

(15)

Zato se šteje za ustrezno, da lahko Komisija sprejme predlog spremembe zaveze, ki odraža položaj po širitvi in je izdelan na podlagi metode, opisane v uvodni navedbi 11.

II.   SILICIJEV KARBID S POREKLOM IZ UKRAJINE

1.   Izjave zainteresiranih strank v državah izvoznicah

| (16) | Ukrajinski organi in ukrajinski proizvajalci izvozniki so zatrjevali, da bodo zaradi visokih protidampinških dajatev in posledično zaradi razširitve ukrepov na EU10 njihovi tradicionalni trgovinski tokovi v pristopnih državah znatno moteni. |
| --- | --- |

(16)

Ukrajinski organi in ukrajinski proizvajalci izvozniki so zatrjevali, da bodo zaradi visokih protidampinških dajatev in posledično zaradi razširitve ukrepov na EU10 njihovi tradicionalni trgovinski tokovi v pristopnih državah znatno moteni.

| (17) | Zlasti so zatrjevali, da je zaradi nenadnih močnih povišanj cen, ki so jih sprožile visoke protidampinške dajatve, proizvod postal predrag za EU proizvodnjo metalurških briketov. |
| --- | --- |

(17)

Zlasti so zatrjevali, da je zaradi nenadnih močnih povišanj cen, ki so jih sprožile visoke protidampinške dajatve, proizvod postal predrag za EU proizvodnjo metalurških briketov.

2.   Pripombe industrije Skupnosti

| (18) | Industrija Skupnosti ugotavlja, da ne bo nasprotovala predlogom za vmesne ukrepe v prehodnem obdobju, ki ne bi negativno vplivali na njen položaj. |
| --- | --- |

(18)

Industrija Skupnosti ugotavlja, da ne bo nasprotovala predlogom za vmesne ukrepe v prehodnem obdobju, ki ne bi negativno vplivali na njen položaj.

3.   Pripombe držav članic

| (19) | Med organi Češke republike, Madžarske in Slovaške republike je prevladalo mnenje, da je treba po širitvi za uvoz zadevnega proizvoda iz Ukrajine uporabiti posebno prehodno ureditev. To so utemeljevali z dejstvom, da je zadevni proizvod znatnega pomena za končne industrijske uporabnike v EU10, saj ga te države ne proizvajajo. |
| --- | --- |

(19)

Med organi Češke republike, Madžarske in Slovaške republike je prevladalo mnenje, da je treba po širitvi za uvoz zadevnega proizvoda iz Ukrajine uporabiti posebno prehodno ureditev. To so utemeljevali z dejstvom, da je zadevni proizvod znatnega pomena za končne industrijske uporabnike v EU10, saj ga te države ne proizvajajo.

| (20) | Skladno s tem so nekateri od teh organov zavzeli stališče, da je protidampinške dajatve za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Ukrajine treba ukiniti. |
| --- | --- |

(20)

Skladno s tem so nekateri od teh organov zavzeli stališče, da je protidampinške dajatve za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Ukrajine treba ukiniti.

4.   Ocena

| (21) | Analiza razpoložljivih podatkov in informacij je potrdila, da so bile v letu 2003 iz Ukrajine v EU10 uvožene znatne količine zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(21)

Analiza razpoložljivih podatkov in informacij je potrdila, da so bile v letu 2003 iz Ukrajine v EU10 uvožene znatne količine zadevnega proizvoda.

| (22) | Ob upoštevanju, da je zadevni proizvod znatnega pomena za končne industrijske uporabnike v EU 10 in zaradi sorazmerno visokih protidampinških dajatev, je bilo sklenjeno, da je v interesu Skupnosti postopna prilagoditev trenutno veljavnih ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomernemu negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(22)

Ob upoštevanju, da je zadevni proizvod znatnega pomena za končne industrijske uporabnike v EU 10 in zaradi sorazmerno visokih protidampinških dajatev, je bilo sklenjeno, da je v interesu Skupnosti postopna prilagoditev trenutno veljavnih ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomernemu negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke.

5.   Zaključek

| (23) | Vsi ti različni vidiki in interesi so bili upoštevani in skupno obravnavani. Iz tega sledi, da bi bili interesi uvoznikov in uporabnikov iz EU10 znatno prizadeti zaradi nenadne uporabe obstoječih ukrepov, če jih ne bi začasno prilagodili. |
| --- | --- |

(23)

Vsi ti različni vidiki in interesi so bili upoštevani in skupno obravnavani. Iz tega sledi, da bi bili interesi uvoznikov in uporabnikov iz EU10 znatno prizadeti zaradi nenadne uporabe obstoječih ukrepov, če jih ne bi začasno prilagodili.

| (24) | Nasprotno pa je industrija Skupnosti sama potrdila, da njeni interesi ne bi bili nedopustno prizadeti, če bi ukrepe začasno prilagodili, saj trenutno ne morejo zadovoljiti zahtev strank v EU10. |
| --- | --- |

(24)

Nasprotno pa je industrija Skupnosti sama potrdila, da njeni interesi ne bi bili nedopustno prizadeti, če bi ukrepe začasno prilagodili, saj trenutno ne morejo zadovoljiti zahtev strank v EU10.

| (25) | V takšnih razmerah je mogoče razumno zaključiti, da ni v interesu Skupnosti uporabljati obstoječe ukrepe brez prilagoditve in da začasna prilagoditev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega proizvoda v EU10 ne bi smela znatno ogroziti želene ravni trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

(25)

V takšnih razmerah je mogoče razumno zaključiti, da ni v interesu Skupnosti uporabljati obstoječe ukrepe brez prilagoditve in da začasna prilagoditev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega proizvoda v EU10 ne bi smela znatno ogroziti želene ravni trgovinske zaščite.

| (26) | V ta namen so bili preučeni različni načini, kako najbolje zaščiti industrijo Skupnosti pred škodljivim dampingom in hkrati upoštevati vidike interesa Skupnosti z blažitvijo ekonomskega šoka zaradi uporabe protidampinških dajatev za tradicionalne kupce v EU10 v obdobju gospodarskega prilagajanja po širitvi. |
| --- | --- |

(26)

V ta namen so bili preučeni različni načini, kako najbolje zaščiti industrijo Skupnosti pred škodljivim dampingom in hkrati upoštevati vidike interesa Skupnosti z blažitvijo ekonomskega šoka zaradi uporabe protidampinških dajatev za tradicionalne kupce v EU10 v obdobju gospodarskega prilagajanja po širitvi.

| (27) | Prevladalo je mnenje, da bi to najbolje dosegli tako, da bi tradicionalne izvozne količine iz Ukrajine v EU10 prehodno oprostili protidampinških dajatev. V tem kontekstu bi se za ves izvoz v EU10, ki presega tradicionalne izvozne količine, uvedle normalne protidampinške dajatve, prav tako tudi za izvoz v EU15. |
| --- | --- |

(27)

Prevladalo je mnenje, da bi to najbolje dosegli tako, da bi tradicionalne izvozne količine iz Ukrajine v EU10 prehodno oprostili protidampinških dajatev. V tem kontekstu bi se za ves izvoz v EU10, ki presega tradicionalne izvozne količine, uvedle normalne protidampinške dajatve, prav tako tudi za izvoz v EU15.

6.   Zaveze

| (28) | Potem ko so bile preučene različne opcije o ureditvi, ki bi na najboljši način dopuščala nadaljevanje teh tradicionalnih izvoznih tokov v EU10, je prevladalo mnenje, da bi to najbolj primerno dosegli tako, da bi sodelujoča stran sprejela prostovoljne zaveze o določitvi količinskih zgornjih mej. Komisija je zato v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim proizvajalcem izvoznikom predlagala zaveze, nakar je zavezo prevzel en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda v Ukrajini. |
| --- | --- |

(28)

Potem ko so bile preučene različne opcije o ureditvi, ki bi na najboljši način dopuščala nadaljevanje teh tradicionalnih izvoznih tokov v EU10, je prevladalo mnenje, da bi to najbolj primerno dosegli tako, da bi sodelujoča stran sprejela prostovoljne zaveze o določitvi količinskih zgornjih mej. Komisija je zato v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim proizvajalcem izvoznikom predlagala zaveze, nakar je zavezo prevzel en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda v Ukrajini.

| (29) | V tem kontekstu je treba opozoriti na to, da so bile v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe pri določitvi pogojev za zavezo upoštevane posebne okoliščine širitve. Te pomenijo poseben ukrep, saj omogočajo začasno prilagoditev obstoječih ukrepov za EU 25. |
| --- | --- |

(29)

V tem kontekstu je treba opozoriti na to, da so bile v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe pri določitvi pogojev za zavezo upoštevane posebne okoliščine širitve. Te pomenijo poseben ukrep, saj omogočajo začasno prilagoditev obstoječih ukrepov za EU 25.

| (30) | Zato so bile za proizvajalca izvoznika v Ukrajini določene uvozne količine („zgornje meje“), osnova pri tem so bile njegove tradicionalne izvozne količine v EU10 v letih 2001, 2002 in 2003. Vendar pa je treba opozoriti, da se je nenormalen porast uvoznih količin v EU10, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj mesecih leta 2003 ter prvih mesecih leta 2004, odštel od tradicionalnih količin, uporabljenih za določitev zgornjih mej. |
| --- | --- |

(30)

Zato so bile za proizvajalca izvoznika v Ukrajini določene uvozne količine („zgornje meje“), osnova pri tem so bile njegove tradicionalne izvozne količine v EU10 v letih 2001, 2002 in 2003. Vendar pa je treba opozoriti, da se je nenormalen porast uvoznih količin v EU10, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj mesecih leta 2003 ter prvih mesecih leta 2004, odštel od tradicionalnih količin, uporabljenih za določitev zgornjih mej.

| (31) | Prizadeti proizvajalci izvozniki naj pri prodaji v EU10 pod pogoji iz njihovih zavez pristanejo na okvirno spoštovanje svojih tradicionalnih vzorcev prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki naj se zato zavedajo, da se ponujena zaveza lahko šteje za uresničljivo in s tem sprejemljivo le, če pri prodaji, za katero gre v zavezi, okvirno ohranjajo te tradicionalne vzorce v trgovini s svojimi strankami v EU10. |
| --- | --- |

(31)

Prizadeti proizvajalci izvozniki naj pri prodaji v EU10 pod pogoji iz njihovih zavez pristanejo na okvirno spoštovanje svojih tradicionalnih vzorcev prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki naj se zato zavedajo, da se ponujena zaveza lahko šteje za uresničljivo in s tem sprejemljivo le, če pri prodaji, za katero gre v zavezi, okvirno ohranjajo te tradicionalne vzorce v trgovini s svojimi strankami v EU10.

| (32) | Proizvajalci izvozniki naj se prav tako zavedajo, da ima Komisija v skladu s pogoji iz zavez pravico umakniti svoj pristanek na zavezo podjetja in namesto tega uvesti dokončne protidampinške dajatve v višini, določeni v Uredbi (ES) št. 1100/2000, prilagoditi raven zgornjih mej ali uvesti drug popravni ukrep, če se ugotovi, da se vzorci prodaje znatno spreminjajo ali postane spremljanje zavez kakorkoli oteženo ali onemogočeno. |
| --- | --- |

(32)

Proizvajalci izvozniki naj se prav tako zavedajo, da ima Komisija v skladu s pogoji iz zavez pravico umakniti svoj pristanek na zavezo podjetja in namesto tega uvesti dokončne protidampinške dajatve v višini, določeni v Uredbi (ES) št. 1100/2000, prilagoditi raven zgornjih mej ali uvesti drug popravni ukrep, če se ugotovi, da se vzorci prodaje znatno spreminjajo ali postane spremljanje zavez kakorkoli oteženo ali onemogočeno.

| (33) | Skladno s tem lahko Komisija z uredbo Komisije sprejme vsako ponujeno zavezo, ki spoštuje te pogoje. |
| --- | --- |

(33)

Skladno s tem lahko Komisija z uredbo Komisije sprejme vsako ponujeno zavezo, ki spoštuje te pogoje.

D.   SPREMEMBA UREDBE (ES) št. 1100/2000

| (34) | Glede na vse to je treba predvideti način, da se v primeru, če Komisija sprejme zaveze s kasnejšo Uredbo Komisije, uvoz v Skupnost v skladu s pogoji iz takšnih zavez oprosti protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1100/2000, in sicer s spremembo te uredbe – |
| --- | --- |

(34)

Glede na vse to je treba predvideti način, da se v primeru, če Komisija sprejme zaveze s kasnejšo Uredbo Komisije, uvoz v Skupnost v skladu s pogoji iz takšnih zavez oprosti protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1100/2000, in sicer s spremembo te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Komisija lahko sprejme predlog spremembe zaveze o povečanju obsega uvoza, v skladu s pogoji zaveze sprejete s Sklepom 94/202/ES glede uvoza silicijevega karbida s poreklom iz Rusije. Vsako tako povečanje se izračuna na podlagi enake metode, kot je bila uporabljena pri določitvi prvotne zgornje meje za Skupnost 15 držav članic. Prvotna zgornja meja je izračunana in se določi za vsako naslednje leto v drugi polovici tekočega leta kot delež porabe Skupnosti na osnovi preteklega leta v primerjavi s tekočim letom.

2.   Komisija lahko zavezo ustrezno spremeni.

Člen 2

Člen 1 Uredbe (ES) št. 1100/2000 se spremeni, tako da se doda naslednji odstavek:

„4.   Uvoženo blago, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da so njegovi proizvajalci podjetja, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v ustrezni od časa do časa spremenjeni uredbi Komisije, ter da je bilo uvoženo v skladu z določbami iste uredbe Komisije. To uvoženo blago se oprosti protidampinške dajatve pod naslednjimi pogoji:

| (a) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno odgovarja proizvodu, opisanemu v členu 1, |
| --- | --- |

(a)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno odgovarja proizvodu, opisanemu v členu 1,

| (b) | trgovska faktura z vsebino, ki je določena v Dodatku, je predložena carinskim organom držav članic ob predložitvi deklaracije za sprostitev v prosti promet in |
| --- | --- |

(b)

trgovska faktura z vsebino, ki je določena v Dodatku, je predložena carinskim organom držav članic ob predložitvi deklaracije za sprostitev v prosti promet in

| (c) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno odgovarja opisu na trgovski fakturi“. |
| --- | --- |

(c)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno odgovarja opisu na trgovski fakturi“.

Člen 3

Besedilo iz Priloge k tej Uredbi se doda k Uredbi (ES) št. 1100/2000.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Uradnem listu Evropske Unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 94, 13.4.1994, str. 21, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1786/97 (UL L 254, 17.8.1997, str. 6).

2

(3)  UL L 94, 13.4.1994, str. 32.

3

(4)  UL L 125, 26.5.2000, str. 3.

4

(5)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

5

---

PRILOGA

PRILOGA

Trgovska faktura za prodajo silicijevega karbida v Skupnost, za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

| 1. | Naslov ‚TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO‚ ZA KATERO VELJA ZAVEZA’. |
| --- | --- |

1.

Naslov ‚TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO‚ ZA KATERO VELJA ZAVEZA’.

| 2. | Ime podjetja, omenjenega v členu 1 Uredbe Komisije [VSTAVITI ŠTEVILKO], ki izda trgovsko fakturo. |
| --- | --- |

2.

Ime podjetja, omenjenega v členu 1 Uredbe Komisije [VSTAVITI ŠTEVILKO], ki izda trgovsko fakturo.

| 3. | Številko trgovske fakture. |
| --- | --- |

3.

Številko trgovske fakture.

| 4. | Datum izdaje trgovske fakture. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovske fakture.

| 5. | Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na fakturi carini na meji Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na fakturi carini na meji Skupnosti.

| 6. | Točen opis blaga, ki vključuje:






  — | številčno oznako proizvoda (‚product code number – PCN’), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN I, PCN 2 itd.), |
| --- | --- | --- |

6.

Točen opis blaga, ki vključuje:

—

številčno oznako proizvoda (‚product code number – PCN’), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN I, PCN 2 itd.),

| — | jasen opis blaga, ki ustreza zadevni PCN (npr. PCN 1: PCN 2: itd), |
| --- | --- |

—

jasen opis blaga, ki ustreza zadevni PCN (npr. PCN 1: PCN 2: itd),

| — | številčno oznako proizvoda podjetja (‚company product code number – CPC’) (po potrebi), |
| --- | --- |

—

številčno oznako proizvoda podjetja (‚company product code number – CPC’) (po potrebi),

| — | oznako KN, |
| --- | --- |

—

oznako KN,

| — | količino (navesti v tonah). |
| --- | --- |

—

količino (navesti v tonah).

| 7. | Opis pogojev prodaje, vključno s:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis pogojev prodaje, vključno s:

—

ceno na tono,

| — | veljavnimi plačilnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilnimi pogoji,

| — | veljavnimi pogoji dobave, |
| --- | --- |

—

veljavnimi pogoji dobave,

| — | popusti in rabati skupaj. |
| --- | --- |

—

popusti in rabati skupaj.

| 8. | Ime podjetja, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost, kateremu izda podjetje trgovsko fakturo za blago, za katero velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime podjetja, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost, kateremu izda podjetje trgovsko fakturo za blago, za katero velja zaveza.

| 9. | Ime predstavnika podjetja, ki je izdal fakturo ter podpisal naslednjo izjavo:
  ‚Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga po tej fakturi z namenom neposrednega izvoza v Evropsko skupnost vrši v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [podjetje], Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo [VSTAVITI ŠTEVILKO]. Izjavljam, da so podatki na tej fakturi popolni in točni.’ |
| --- | --- |

9.

Ime predstavnika podjetja, ki je izdal fakturo ter podpisal naslednjo izjavo:

‚Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga po tej fakturi z namenom neposrednega izvoza v Evropsko skupnost vrši v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [podjetje], Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo [VSTAVITI ŠTEVILKO]. Izjavljam, da so podatki na tej fakturi popolni in točni.’

---

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/23

---

UREDBA SVETA (ES) št. 992/2004

z dne 17. maja 2004

o spremembi Uredbe (EGS) št. 3068/92 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije, Rusije ali Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 8, 11(3), 21 in 22(c) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 969/2000 (2) spremenil in podaljšal ukrepe, uvedene z Uredbo (EGS) št. 3068/92 (3) za uvoz kalijevega klorida („zadevni proizvod“) s poreklom iz Beloruske republike („Belorusija“), Ruske federacije („Rusija“) in Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 969/2000 (2) spremenil in podaljšal ukrepe, uvedene z Uredbo (EGS) št. 3068/92 (3) za uvoz kalijevega klorida („zadevni proizvod“) s poreklom iz Beloruske republike („Belorusija“), Ruske federacije („Rusija“) in Ukrajine.

| (2) | Ukrepi so fiksni carinski zneski, razdeljeni po kategorijah in stopnjah proizvoda, ki se gibljejo od 19,51 do 48,19 EUR na tono za Belorusijo, od 19,61 do 40,63 EUR na tono za Rusijo in od 19,61 do 48,19 EUR na tono za Ukrajino. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi so fiksni carinski zneski, razdeljeni po kategorijah in stopnjah proizvoda, ki se gibljejo od 19,51 do 48,19 EUR na tono za Belorusijo, od 19,61 do 40,63 EUR na tono za Rusijo in od 19,61 do 48,19 EUR na tono za Ukrajino.

2.   Preiskava

| (3) | Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), objavila začetek delnega vmesnega pregleda veljavnih ukrepov („ukrepov“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), objavila začetek delnega vmesnega pregleda veljavnih ukrepov („ukrepov“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe.

| (4) | Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali obstaja zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) in ob upoštevanju interesa Skupnosti potreba po prilagoditvi ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. |
| --- | --- |

(4)

Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali obstaja zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) in ob upoštevanju interesa Skupnosti potreba po prilagoditvi ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki.

3.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (5) | Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge. |
| --- | --- |

(5)

Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge.

| (6) | V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:






  (a) | Združenje proizvajalcev Skupnosti: | European Association of Potash Producers |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:

(a)

Združenje proizvajalcev Skupnosti:

European Association of Potash Producers

| (b) | Proizvajalci izvozniki: | Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk, Belorusija |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki:

Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk, Belorusija

| | JSC Silvinit, Solikamsk, Rusija |
| --- | --- |

JSC Silvinit, Solikamsk, Rusija

| | JSC Uralkali, Berezniki, Rusija |
| --- | --- |

JSC Uralkali, Berezniki, Rusija

| (c) | Izvoznik: | IPC, Moskva, Rusija (v povezavi z JSC Silvinit in Production Amalgamation, Belaruskali). |
| --- | --- | --- |

(c)

Izvoznik:

IPC, Moskva, Rusija (v povezavi z JSC Silvinit in Production Amalgamation, Belaruskali).

B.   ZADEVNI PROIZVOD

| (7) | Zadevni proizvod je kalijev klorid (KCl) in se običajno uporablja kot kmetijsko gnojilo, direktno, mešan z drugimi gnojili ali po predelavi v kompleksno gnojilo pod nazivom NPK (dušik, fosfor, kalij). Vsebnost kalija je spremenljiva in se izraža kot masni delež kalijevega oksida (K2O) v suhem brezvodnem proizvodu. Prav tako se uporablja kot surovina za izdelavo nekaterih industrijskih in farmacevtskih proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Zadevni proizvod je kalijev klorid (KCl) in se običajno uporablja kot kmetijsko gnojilo, direktno, mešan z drugimi gnojili ali po predelavi v kompleksno gnojilo pod nazivom NPK (dušik, fosfor, kalij). Vsebnost kalija je spremenljiva in se izraža kot masni delež kalijevega oksida (K2O) v suhem brezvodnem proizvodu. Prav tako se uporablja kot surovina za izdelavo nekaterih industrijskih in farmacevtskih proizvodov.

| (8) | Kalijev klorid se običajno trži v standardni/praškasti obliki (standardni kalijev klorid) ali v drugi obliki, ki ni standardna in vključuje, vendar ni omejena na granulirano obliko (granulirani kalijev klorid). Proizvod je običajno uvrščen v tri osnovne kategorije na podlagi vsebnosti K2O in sicer:






  — | vsebnost kalija ne presega 40 % K2O iz oznake KN 3104 20 10, |
| --- | --- | --- |

(8)

Kalijev klorid se običajno trži v standardni/praškasti obliki (standardni kalijev klorid) ali v drugi obliki, ki ni standardna in vključuje, vendar ni omejena na granulirano obliko (granulirani kalijev klorid). Proizvod je običajno uvrščen v tri osnovne kategorije na podlagi vsebnosti K2O in sicer:

—

vsebnost kalija ne presega 40 % K2O iz oznake KN 3104 20 10,

| — | vsebnost kalija presega 40 % K2O, vendar je manjša ali enaka 62 % iz oznake KN 3104 20 50, |
| --- | --- |

—

vsebnost kalija presega 40 % K2O, vendar je manjša ali enaka 62 % iz oznake KN 3104 20 50,

| — | vsebnost kalija nad 62 % K2O iz oznake KN 3104 20 90. |
| --- | --- |

—

vsebnost kalija nad 62 % K2O iz oznake KN 3104 20 90.

| (9) | Veljavni protidampinški ukrepi določajo različne stopnje protidampinške dajatve za standardni kalijev klorid na eni strani in za preostale oblike kalijevega klorida, vključno z granuliranim kalijevim kloridom, na drugi strani. V tej zvezi je treba opomniti, da je bilo v zadnji reviziji leta 2000 ugotovljeno, da je treba uvoze določenih posebnih mešanic ali zmesi z nenavadno visoko vsebnostjo kalijevega klorida, ki ne sodijo k oznakam KN, navedenim za zgornji kalijev klorid, šteti kot zadevne proizvode. Ta sklep je bil sprejet, ker so imele te mešanice in zmesi enake fizikalne in kemične lastnosti kot zgoraj navedene osnovne kategorije. Ker tudi ta preiskava ni predočila nobenih elementov zoper nadaljevanje prejšnjega pristopa, se je v skladu in za zagotovitev dosledne uporabe protidampinških ukrepov, pa tudi v izogib napačni klasifikaciji, zdelo potrebno v tej uredbi potrditi izsledke prejšnje preiskave, da je vsebnost K2O v teh mešanicah in zmeseh enaka ali za 35 % do 62 % po teži presega suhi brezvodni proizvod. |
| --- | --- |

(9)

Veljavni protidampinški ukrepi določajo različne stopnje protidampinške dajatve za standardni kalijev klorid na eni strani in za preostale oblike kalijevega klorida, vključno z granuliranim kalijevim kloridom, na drugi strani. V tej zvezi je treba opomniti, da je bilo v zadnji reviziji leta 2000 ugotovljeno, da je treba uvoze določenih posebnih mešanic ali zmesi z nenavadno visoko vsebnostjo kalijevega klorida, ki ne sodijo k oznakam KN, navedenim za zgornji kalijev klorid, šteti kot zadevne proizvode. Ta sklep je bil sprejet, ker so imele te mešanice in zmesi enake fizikalne in kemične lastnosti kot zgoraj navedene osnovne kategorije. Ker tudi ta preiskava ni predočila nobenih elementov zoper nadaljevanje prejšnjega pristopa, se je v skladu in za zagotovitev dosledne uporabe protidampinških ukrepov, pa tudi v izogib napačni klasifikaciji, zdelo potrebno v tej uredbi potrditi izsledke prejšnje preiskave, da je vsebnost K2O v teh mešanicah in zmeseh enaka ali za 35 % do 62 % po teži presega suhi brezvodni proizvod.

C.   IZSLEDKI PREISKAVE

1.   Izjave zainteresiranih strank v državah izvoznicah

| (10) | Dva ruska in en beloruski proizvajalec izvoznik, en ruski izvoznik ter ruski organi so zatrjevali, da bodo zaradi visokih protidampinških dajatev in posledično zaradi razširitve ukrepov na EU10 njihovi tradicionalni trgovinski tokovi v EU10 znatno moteni. |
| --- | --- |

(10)

Dva ruska in en beloruski proizvajalec izvoznik, en ruski izvoznik ter ruski organi so zatrjevali, da bodo zaradi visokih protidampinških dajatev in posledično zaradi razširitve ukrepov na EU10 njihovi tradicionalni trgovinski tokovi v EU10 znatno moteni.

| (11) | Zlasti so zatrjevali, da je zaradi nenadnih močnih povišanj cen, ki so jih sprožile določene protidampinške dajatve, proizvod postal predrag za kmetijske, industrijske in farmacevtske končne uporabnike v EU10. |
| --- | --- |

(11)

Zlasti so zatrjevali, da je zaradi nenadnih močnih povišanj cen, ki so jih sprožile določene protidampinške dajatve, proizvod postal predrag za kmetijske, industrijske in farmacevtske končne uporabnike v EU10.

| (12) | Opozoriti je treba, da se proizvajalci izvozniki/izvozniki iz Ukrajine in ukrajinske oblasti niso odzvali. |
| --- | --- |

(12)

Opozoriti je treba, da se proizvajalci izvozniki/izvozniki iz Ukrajine in ukrajinske oblasti niso odzvali.

2.   Pripombe industrije Skupnosti

| (13) | Industrija Skupnosti ugotavlja, da kljub povprečno več kot 30 % nižjim cenam v EU10 v primerjavi z Evropsko unijo v sestavi tik pred 1. majem 2004 (v nadaljevanju „EU15“) ne bi nasprotovala predlogom za vmesne ukrepe v prehodnem obdobju, ki ne bi negativno vplivali na obstoječe trgovinske tokove v EU 15. |
| --- | --- |

(13)

Industrija Skupnosti ugotavlja, da kljub povprečno več kot 30 % nižjim cenam v EU10 v primerjavi z Evropsko unijo v sestavi tik pred 1. majem 2004 (v nadaljevanju „EU15“) ne bi nasprotovala predlogom za vmesne ukrepe v prehodnem obdobju, ki ne bi negativno vplivali na obstoječe trgovinske tokove v EU 15.

3.   Pripombe držav članic

| (14) | Kljub temu je med organi nekaterih držav članic EU10, vključno s Češko republiko, Madžarsko, Litvo in Slovaško republiko, prevladalo mnenje, da je treba po širitvi za uvoz zadevnega proizvoda iz Belorusije in Rusije uporabiti posebno prehodno ureditev. |
| --- | --- |

(14)

Kljub temu je med organi nekaterih držav članic EU10, vključno s Češko republiko, Madžarsko, Litvo in Slovaško republiko, prevladalo mnenje, da je treba po širitvi za uvoz zadevnega proizvoda iz Belorusije in Rusije uporabiti posebno prehodno ureditev.

| (15) | To so utemeljevali z dejstvom, da je zadevni proizvod znatnega pomena za industrijske in kmetijske uporabnike v EU10, saj ga te države ne proizvajajo in ga ni mogoče zlahka nadomestiti s kakim drugim proizvodom. Nadalje je bilo izpostavljeno, da proizvajalci zadevnega proizvoda v EU15 ne bi bili sposobni zadovoljiti potreb uporabnikov v EU10. |
| --- | --- |

(15)

To so utemeljevali z dejstvom, da je zadevni proizvod znatnega pomena za industrijske in kmetijske uporabnike v EU10, saj ga te države ne proizvajajo in ga ni mogoče zlahka nadomestiti s kakim drugim proizvodom. Nadalje je bilo izpostavljeno, da proizvajalci zadevnega proizvoda v EU15 ne bi bili sposobni zadovoljiti potreb uporabnikov v EU10.

| (16) | Nadalje je prevladalo mnenje, da je treba močna in nenadna povišanja cen kalijevih gnojil za kmete v EU10 preprečiti, saj bi se sicer ti morali soočiti z dodatnimi težavami pri prilagajanju novi konkurenci kmetijskih proizvajalcev iz EU15. Pomembnost vprašanja še poudarja znatna vrednost izvoza (okrog 87 milijonov evrov letno) iz Belorusije in Rusije v EU10 v primerjavi z izvozom iz teh držav v EU15, ki znaša okrog 45 milijonov evrov letno. |
| --- | --- |

(16)

Nadalje je prevladalo mnenje, da je treba močna in nenadna povišanja cen kalijevih gnojil za kmete v EU10 preprečiti, saj bi se sicer ti morali soočiti z dodatnimi težavami pri prilagajanju novi konkurenci kmetijskih proizvajalcev iz EU15. Pomembnost vprašanja še poudarja znatna vrednost izvoza (okrog 87 milijonov evrov letno) iz Belorusije in Rusije v EU10 v primerjavi z izvozom iz teh držav v EU15, ki znaša okrog 45 milijonov evrov letno.

| (17) | Zato je bilo zatrjevano, da je zagotavljanje uvoza zadevnega proizvoda v EU10 po cenah, ki ne bodo nenadno in močno poskočile, znatnega pomena za te končne uporabnike v EU10. |
| --- | --- |

(17)

Zato je bilo zatrjevano, da je zagotavljanje uvoza zadevnega proizvoda v EU10 po cenah, ki ne bodo nenadno in močno poskočile, znatnega pomena za te končne uporabnike v EU10.

| (18) | Skladno s tem so ti organi zavzeli stališče, da je uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Belorusije in Rusije v EU10 treba v kontekstu protidampinških ukrepov obravnavati posebej. |
| --- | --- |

(18)

Skladno s tem so ti organi zavzeli stališče, da je uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Belorusije in Rusije v EU10 treba v kontekstu protidampinških ukrepov obravnavati posebej.

4.   Ocena

| (19) | Na podlagi razpoložljivih podatkov in informacij je bila opravljena analiza, ki je potrdila obstoj izrazitih približno 32 % razlik med prevladujočimi cenami za nekatere stopnje zadevnega proizvoda v EU10 in EU15 (tako je v EU10 v letu 2003 povprečna cena kalijevega klorida standardne stopnje znašala 79 EUR za tono, medtem ko je bila povprečna cena v EU15 v letu 2003 približno 117 EUR za tono). |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi razpoložljivih podatkov in informacij je bila opravljena analiza, ki je potrdila obstoj izrazitih približno 32 % razlik med prevladujočimi cenami za nekatere stopnje zadevnega proizvoda v EU10 in EU15 (tako je v EU10 v letu 2003 povprečna cena kalijevega klorida standardne stopnje znašala 79 EUR za tono, medtem ko je bila povprečna cena v EU15 v letu 2003 približno 117 EUR za tono).

| (20) | Prav tako je analiza pokazala, da je uvoz v EU10 iz Belorusije in Rusije predstavljal znatne količine v letu 2003 (okrog 1.1 milijonov ton in s tem približno 14 % celotne ocenjene porabe v EU10 in EU15 skupaj). |
| --- | --- |

(20)

Prav tako je analiza pokazala, da je uvoz v EU10 iz Belorusije in Rusije predstavljal znatne količine v letu 2003 (okrog 1.1 milijonov ton in s tem približno 14 % celotne ocenjene porabe v EU10 in EU15 skupaj).

| (21) | Nadalje je bilo tudi ugotovljeno, da se v EU10 ne proizvaja zadevnih proizvodov in da v EU15 proizvajalci nimajo razpoložljive proste kapacitete, da bi lahko preskrbovali stranke v EU10. Poleg tega se zaradi narave proizvoda ocenjuje, da bi bilo za kupce v EU10 težko nenadoma spremeniti tradicionalne vire dobav. |
| --- | --- |

(21)

Nadalje je bilo tudi ugotovljeno, da se v EU10 ne proizvaja zadevnih proizvodov in da v EU15 proizvajalci nimajo razpoložljive proste kapacitete, da bi lahko preskrbovali stranke v EU10. Poleg tega se zaradi narave proizvoda ocenjuje, da bi bilo za kupce v EU10 težko nenadoma spremeniti tradicionalne vire dobav.

5.   Zaključek

| (22) | Vsi ti različni vidiki in interesi so bili upoštevani in skupno obravnavani. Iz tega sledi, da bi bili interesi uvoznikov in uporabnikov iz EU10 znatno prizadeti zaradi nenadne uporabe obstoječih ukrepov, če jih ne bi začasno prilagodili. |
| --- | --- |

(22)

Vsi ti različni vidiki in interesi so bili upoštevani in skupno obravnavani. Iz tega sledi, da bi bili interesi uvoznikov in uporabnikov iz EU10 znatno prizadeti zaradi nenadne uporabe obstoječih ukrepov, če jih ne bi začasno prilagodili.

| (23) | Nasprotno pa je industrija Skupnosti sama potrdila, da njeni interesi ne bi bili nedopustno prizadeti, če bi ukrepe začasno prilagodili, saj z obstoječimi trgovinskimi vzorci v EU15 trenutno ne morejo zadovoljiti zahtev strank v EU10. |
| --- | --- |

(23)

Nasprotno pa je industrija Skupnosti sama potrdila, da njeni interesi ne bi bili nedopustno prizadeti, če bi ukrepe začasno prilagodili, saj z obstoječimi trgovinskimi vzorci v EU15 trenutno ne morejo zadovoljiti zahtev strank v EU10.

| (24) | V takšnih razmerah je mogoče razumno zaključiti, da zaradi posebnih okoliščin širitve ni v interesu Skupnosti uporabljati obstoječe ukrepe brez začasne prilagoditve. Vendar ta prilagoditev za uvoz zadevnega proizvoda v EU10 ne bi smela znatno ogroziti želene ravni trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

(24)

V takšnih razmerah je mogoče razumno zaključiti, da zaradi posebnih okoliščin širitve ni v interesu Skupnosti uporabljati obstoječe ukrepe brez začasne prilagoditve. Vendar ta prilagoditev za uvoz zadevnega proizvoda v EU10 ne bi smela znatno ogroziti želene ravni trgovinske zaščite.

| (25) | V ta namen so bili preučeni različni načini, kako najbolje zaščititi industrijo Skupnosti pred škodljivim dampingom in hkrati upoštevati vidike interesa Skupnosti z blažitvijo ekonomskega šoka zaradi uporabe protidampinških dajatev za tradicionalne kupce v novih državah članicah v obdobju gospodarskega prilagajanja po širitvi. |
| --- | --- |

(25)

V ta namen so bili preučeni različni načini, kako najbolje zaščititi industrijo Skupnosti pred škodljivim dampingom in hkrati upoštevati vidike interesa Skupnosti z blažitvijo ekonomskega šoka zaradi uporabe protidampinških dajatev za tradicionalne kupce v novih državah članicah v obdobju gospodarskega prilagajanja po širitvi.

| (26) | Prevladalo je mnenje, da bi to lahko najbolje dosegli tako, da bi tradicionalni izvoz iz Belorusije in Rusije v EU10 prehodno oprostili protidampinških dajatev, pod pogojem, da bi se namesto zaračunavanja protidampinških dajatev izvozne cene za te države članice povišale z minimalnimi uvoznimi cenami (MUC) do ravni, ki bi znatno pripomogle k odstranitvi škode. V tem kontekstu bi se za ves izvoz v EU10, ki presega tradicionalne izvozne količine, uvedle protidampinške dajatve, prav tako tudi za izvoz v EU15. |
| --- | --- |

(26)

Prevladalo je mnenje, da bi to lahko najbolje dosegli tako, da bi tradicionalni izvoz iz Belorusije in Rusije v EU10 prehodno oprostili protidampinških dajatev, pod pogojem, da bi se namesto zaračunavanja protidampinških dajatev izvozne cene za te države članice povišale z minimalnimi uvoznimi cenami (MUC) do ravni, ki bi znatno pripomogle k odstranitvi škode. V tem kontekstu bi se za ves izvoz v EU10, ki presega tradicionalne izvozne količine, uvedle protidampinške dajatve, prav tako tudi za izvoz v EU15.

6.   Zaveze

| (27) | Potem ko so bile preučene različne opcije o ureditvi, ki bi na najboljši način dopuščala nadaljevanje teh tradicionalnih izvoznih tokov v EU10 in znatno prispevala k odstranitvi škode, je prevladalo mnenje, da bi to najbolj primerno dosegli tako, da bi sodelujoče strani sprejele prostovoljne zaveze o določitvi minimalnih izvoznih cen in količinskih zgornjih mej. Komisija je zato v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe prizadetim proizvajalcem izvoznikom predlagala zaveze. |
| --- | --- |

(27)

Potem ko so bile preučene različne opcije o ureditvi, ki bi na najboljši način dopuščala nadaljevanje teh tradicionalnih izvoznih tokov v EU10 in znatno prispevala k odstranitvi škode, je prevladalo mnenje, da bi to najbolj primerno dosegli tako, da bi sodelujoče strani sprejele prostovoljne zaveze o določitvi minimalnih izvoznih cen in količinskih zgornjih mej. Komisija je zato v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe prizadetim proizvajalcem izvoznikom predlagala zaveze.

| (28) | V tem kontekstu je treba opozoriti na to, da so bile v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe pri določitvi pogojev za zaveze upoštevane posebne okoliščine širitve. Te pomenijo poseben ukrep, saj omogočajo začasno prilagoditev obstoječih ukrepov za EU25. |
| --- | --- |

(28)

V tem kontekstu je treba opozoriti na to, da so bile v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe pri določitvi pogojev za zaveze upoštevane posebne okoliščine širitve. Te pomenijo poseben ukrep, saj omogočajo začasno prilagoditev obstoječih ukrepov za EU25.

| (29) | Prav tako je treba opozoriti na to, da zaveze niso neposredno primerljive s protidampinško dajatvijo, saj so postavljene najnižje izvozne cene lahko nižje, kot bi sicer bile običajno. Ob drugačnem postopanju, kakor je že bilo omenjeno, bi cene zadevnega proizvoda za končne uporabnike v EU10 postale previsoke in to bi ne bilo v interesu Skupnosti. Vseeno se proizvajalci izvozniki zavežejo povišati svoje cene do ravni, ki pomembno prispeva k odpravi škode. |
| --- | --- |

(29)

Prav tako je treba opozoriti na to, da zaveze niso neposredno primerljive s protidampinško dajatvijo, saj so postavljene najnižje izvozne cene lahko nižje, kot bi sicer bile običajno. Ob drugačnem postopanju, kakor je že bilo omenjeno, bi cene zadevnega proizvoda za končne uporabnike v EU10 postale previsoke in to bi ne bilo v interesu Skupnosti. Vseeno se proizvajalci izvozniki zavežejo povišati svoje cene do ravni, ki pomembno prispeva k odpravi škode.

| (30) | Zato se za proizvajalce izvoznike v Belorusiji in Rusiji določijo uvozne količine („zgornje meje“), osnova pri tem pa so njihove tradicionalne izvozne količine v EU10 v letih 2001, 2002 in 2003. Vendar pa je treba opozoriti, da se je nenormalen porast izvoznih količin v EU10, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj mesecih leta 2003 ter prvih mesecih leta 2004, odštel od tradicionalnih količin, uporabljenih za določitev zgornjih mej. |
| --- | --- |

(30)

Zato se za proizvajalce izvoznike v Belorusiji in Rusiji določijo uvozne količine („zgornje meje“), osnova pri tem pa so njihove tradicionalne izvozne količine v EU10 v letih 2001, 2002 in 2003. Vendar pa je treba opozoriti, da se je nenormalen porast izvoznih količin v EU10, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj mesecih leta 2003 ter prvih mesecih leta 2004, odštel od tradicionalnih količin, uporabljenih za določitev zgornjih mej.

| (31) | Prizadeti proizvajalci izvozniki naj pri prodaji v EU10 pod pogoji iz njihovih zavez pristanejo na okvirno spoštovanje svojih tradicionalnih vzorcev prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki naj se zato zavedajo, da se ponujena zaveza lahko šteje za uresničljivo in s tem sprejemljivo le, če pri prodaji, za katero gre v zavezi, okvirno ohranjajo te tradicionalne vzorce v trgovini s svojimi strankami v EU10. |
| --- | --- |

(31)

Prizadeti proizvajalci izvozniki naj pri prodaji v EU10 pod pogoji iz njihovih zavez pristanejo na okvirno spoštovanje svojih tradicionalnih vzorcev prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki naj se zato zavedajo, da se ponujena zaveza lahko šteje za uresničljivo in s tem sprejemljivo le, če pri prodaji, za katero gre v zavezi, okvirno ohranjajo te tradicionalne vzorce v trgovini s svojimi strankami v EU10.

| (32) | Proizvajalci izvozniki naj se prav tako zavedajo, da ima Komisija v skladu s pogoji iz zavez pravico umakniti svoj pristanek na zavezo podjetja in namesto tega uvesti dokončne protidampinške dajatve v višini, določeni v Uredbi (ES) št. 3068/92, prilagoditi raven zgornjih mej ali uvesti drug popravni ukrep, če se ugotovi, da se vzorci prodaje znatno spreminjajo ali postane spremljanje zavez kakorkoli oteženo ali onemogočeno. |
| --- | --- |

(32)

Proizvajalci izvozniki naj se prav tako zavedajo, da ima Komisija v skladu s pogoji iz zavez pravico umakniti svoj pristanek na zavezo podjetja in namesto tega uvesti dokončne protidampinške dajatve v višini, določeni v Uredbi (ES) št. 3068/92, prilagoditi raven zgornjih mej ali uvesti drug popravni ukrep, če se ugotovi, da se vzorci prodaje znatno spreminjajo ali postane spremljanje zavez kakorkoli oteženo ali onemogočeno.

| (33) | Skladno s tem lahko Komisija z uredbo Komisije sprejme vsako ponujeno zavezo, ki spoštuje te pogoje. |
| --- | --- |

(33)

Skladno s tem lahko Komisija z uredbo Komisije sprejme vsako ponujeno zavezo, ki spoštuje te pogoje.

D.   SPREMEMBA UREDBE (ES) ŠT. 3068/92

| (34) | Glede na vse to je treba predvideti način, da se v primeru, če Komisija sprejme zaveze s kasnejšo Uredbo Komisije, uvoz v Skupnost v skladu s pogoji iz takšnih zavez oprosti protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 3068/92, in sicer s spremembo te uredbe – |
| --- | --- |

(34)

Glede na vse to je treba predvideti način, da se v primeru, če Komisija sprejme zaveze s kasnejšo Uredbo Komisije, uvoz v Skupnost v skladu s pogoji iz takšnih zavez oprosti protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 3068/92, in sicer s spremembo te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Uredbi (EGS) št. 3068/92 se vstavi naslednji člen:

„Člen 1a

1.   Uvoženo blago, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da so njegovi proizvajalci podjetja, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v ustrezni od časa do časa spremenjeni uredbi Komisije, ter da je bilo uvoženo v skladu z določbami iste uredbe Komisije.

2.   Uvoz iz odstavka 1 se oprosti protidampinške dajatve pod naslednjimi pogoji:

| (a) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno odgovarja proizvodu, opisanemu v členu 1, |
| --- | --- |

(a)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno odgovarja proizvodu, opisanemu v členu 1,

| (b) | trgovska faktura z vsebino, ki je določena v Prilogi, je predložena carinskim organom držav članic ob predložitvi deklaracije za sprostitev v prosti promet in |
| --- | --- |

(b)

trgovska faktura z vsebino, ki je določena v Prilogi, je predložena carinskim organom držav članic ob predložitvi deklaracije za sprostitev v prosti promet in

| (c) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno odgovarja opisu na trgovski fakturi.“ |
| --- | --- |

(c)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno odgovarja opisu na trgovski fakturi.“

Člen 2

Besedilo iz Priloge k tej uredbi se doda k Uredbi (EGS) št. 3068/92.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Uradnem listu Evropske Unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 112, 11.5.2000, str. 4.

2

(3)  UL L 308, 24.10.1992, str. 41. Uredba kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 969/2000.

3

(4)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

4

---

PRILOGA

PRILOGA

Trgovska faktura za prodajo kalijevega klorida v Skupnost, za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

| 1. | Naslov ‚TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO‚ ZA KATERO VELJA ZAVEZA’. |
| --- | --- |

1.

Naslov ‚TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO‚ ZA KATERO VELJA ZAVEZA’.

| 2. | Ime podjetja, omenjenega v členu 1 Uredbe Komisije [VSTAVITI ŠTEVILKO], ki izda trgovsko fakturo. |
| --- | --- |

2.

Ime podjetja, omenjenega v členu 1 Uredbe Komisije [VSTAVITI ŠTEVILKO], ki izda trgovsko fakturo.

| 3. | Številko trgovske fakture. |
| --- | --- |

3.

Številko trgovske fakture.

| 4. | Datum izdaje trgovske fakture. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovske fakture.

| 5. | Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na fakturi carini na meji Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na fakturi carini na meji Skupnosti.

| 6. | Točen opis blaga, ki vključuje:






  — | številčno oznako proizvoda (‚product code number – PCN’), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN I, PCN 2 itd.), |
| --- | --- | --- |

6.

Točen opis blaga, ki vključuje:

—

številčno oznako proizvoda (‚product code number – PCN’), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN I, PCN 2 itd.),

| — | jasen opis blaga, ki ustreza zadevni PCN, |
| --- | --- |

—

jasen opis blaga, ki ustreza zadevni PCN,

| — | številčno oznako proizvoda podjetja (‚company product code number – CPC’) (po potrebi), |
| --- | --- |

—

številčno oznako proizvoda podjetja (‚company product code number – CPC’) (po potrebi),

| — | oznako KN, |
| --- | --- |

—

oznako KN,

| — | količino (navesti v tonah). |
| --- | --- |

—

količino (navesti v tonah).

| 7. | Opis pogojev prodaje, vključno s:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis pogojev prodaje, vključno s:

—

ceno na tono,

| — | veljavnimi plačilnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilnimi pogoji,

| — | veljavnimi pogoji dobave, |
| --- | --- |

—

veljavnimi pogoji dobave,

| — | popusti in rabati skupaj. |
| --- | --- |

—

popusti in rabati skupaj.

| 8. | Ime podjetja, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost, kateremu izda podjetje trgovsko fakturo za blago, za katero velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime podjetja, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost, kateremu izda podjetje trgovsko fakturo za blago, za katero velja zaveza.

| 9. | Ime predstavnika podjetja, ki je izdal fakturo ter podpisal naslednjo izjavo:
  ‚Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga po tej fakturi z namenom neposrednega izvoza v Evropsko skupnost vrši v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [podjetje], Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo [VSTAVITI ŠTEVILKO]. Izjavljam, da so podatki na tej fakturi popolni in točni.’. |
| --- | --- |

9.

Ime predstavnika podjetja, ki je izdal fakturo ter podpisal naslednjo izjavo:

‚Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga po tej fakturi z namenom neposrednega izvoza v Evropsko skupnost vrši v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [podjetje], Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo [VSTAVITI ŠTEVILKO]. Izjavljam, da so podatki na tej fakturi popolni in točni.’

---

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/28

---

UREDBA SVETA (ES) št. 993/2004

z dne 17. maja 2004

o spremembi Uredb (ES) št. 658/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in (ES) št. 132/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Poljske in Ukrajine ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom blaga s poreklom iz Litve

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 8, 11(3), 21 in 22(c) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po izteku in vmesnem pregledu z Uredbo (ES) št. 658/2002 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz amonijevega nitrata („zadevnega proizvoda“) s poreklom iz Ruske federacije („Rusije“). Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (3) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po izteku in vmesnem pregledu z Uredbo (ES) št. 658/2002 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz amonijevega nitrata („zadevnega proizvoda“) s poreklom iz Ruske federacije („Rusije“). Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (3) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine.

| (2) | Ukrepa pomenita posebno dajatev v višini 47,07 EUR na tono v primeru Rusije in 33,25 EUR na tono v primeru Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepa pomenita posebno dajatev v višini 47,07 EUR na tono v primeru Rusije in 33,25 EUR na tono v primeru Ukrajine.

2.   Preiskava

| (3) | Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), objavila začetek delnega vmesnega pregleda veljavnih ukrepov („ukrepov“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), objavila začetek delnega vmesnega pregleda veljavnih ukrepov („ukrepov“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe.

| (4) | Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali obstaja zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) in ob upoštevanju interesa Skupnosti potreba po prilagoditvi ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. |
| --- | --- |

(4)

Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali obstaja zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) in ob upoštevanju interesa Skupnosti potreba po prilagoditvi ukrepov, da bi se izognili nenadnemu in prekomerno negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki.

3.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (5) | Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav, kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge. |
| --- | --- |

(5)

Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav, kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge.

| (6) | V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:






  (a) | Združenje proizvajalcev Skupnosti: | Evropsko združenje proizvajalcev gnojil (EFMA) |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:

(a)

Združenje proizvajalcev Skupnosti:

Evropsko združenje proizvajalcev gnojil (EFMA)

| (b) | Proizvajalci izvozniki: | Nak Azot, Moskva, Rusija |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki:

Nak Azot, Moskva, Rusija

| | OAO Kirovo — Chepetsky Chimkombinat, Kirovo — Čepeck, Rusija |
| --- | --- |

OAO Kirovo — Chepetsky Chimkombinat, Kirovo — Čepeck, Rusija

| | Cherkasy Azot, Čerkasi, Ukrajina |
| --- | --- |

Cherkasy Azot, Čerkasi, Ukrajina

| | JSC Acron, Vellky Novgorod, Rusija. |
| --- | --- |

JSC Acron, Vellky Novgorod, Rusija.

B.   ZADEVNI PROIZVOD

| (7) | Zadevni proizvod je isti kot pri prvotni preiskavi, t.j. amonijev nitrat - trdno dušikovo gnojilo, ki se splošno uporablja v kmetijstvu. Proizvaja se iz amonijaka in solitrne kisline, delež dušika pa presega 28 ut. % v obliki tablet ali granulata. |
| --- | --- |

(7)

Zadevni proizvod je isti kot pri prvotni preiskavi, t.j. amonijev nitrat - trdno dušikovo gnojilo, ki se splošno uporablja v kmetijstvu. Proizvaja se iz amonijaka in solitrne kisline, delež dušika pa presega 28 ut. % v obliki tablet ali granulata.

| (8) | Zadevni proizvod spada pod oznako KN 3102 30 90 (amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah) in 3102 40 90 (mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 ut. %). |
| --- | --- |

(8)

Zadevni proizvod spada pod oznako KN 3102 30 90 (amonijev nitrat razen v vodnih raztopinah) in 3102 40 90 (mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi anorganskimi negnojilnimi snovmi, pri katerih delež dušika presega 28 ut. %).

C.   IZSLEDKI PREISKAVE

1.   Izjave zainteresiranih strank v državah izvoznicah

| (9) | Trije ruski in en ukrajinski proizvajalec izvoznik ter ruski in ukrajinski organi so zatrjevali, da bodo zaradi visokih protidampinških dajatev in posledično zaradi razširitve ukrepov na EU10 njihovi tradicionalni trgovinski tokovi v EU10 znatno moteni. |
| --- | --- |

(9)

Trije ruski in en ukrajinski proizvajalec izvoznik ter ruski in ukrajinski organi so zatrjevali, da bodo zaradi visokih protidampinških dajatev in posledično zaradi razširitve ukrepov na EU10 njihovi tradicionalni trgovinski tokovi v EU10 znatno moteni.

| (10) | Zlasti so zatrjevali, da je zaradi nenadnih močnih povišanj cen, ki so jih sprožile določene protidampinške dajatve, njihov proizvod postal za končne uporabnike v EU10 v tolikšni meri predrag, da ga ne bodo več kupovali. |
| --- | --- |

(10)

Zlasti so zatrjevali, da je zaradi nenadnih močnih povišanj cen, ki so jih sprožile določene protidampinške dajatve, njihov proizvod postal za končne uporabnike v EU10 v tolikšni meri predrag, da ga ne bodo več kupovali.

2.   Pripombe industrije Skupnosti

| (11) | Industrija Skupnosti ugotavlja, da kljub znatno nižjim cenam v EU10 v primerjavi z Evropsko unijo v sestavi pred 1. majem 2004 (v nadaljevanju „EU15“) ne bi nasprotovala predlogom za vmesne ukrepe v prehodnem obdobju, ki ne bi negativno vplivali na njen položaj. |
| --- | --- |

(11)

Industrija Skupnosti ugotavlja, da kljub znatno nižjim cenam v EU10 v primerjavi z Evropsko unijo v sestavi pred 1. majem 2004 (v nadaljevanju „EU15“) ne bi nasprotovala predlogom za vmesne ukrepe v prehodnem obdobju, ki ne bi negativno vplivali na njen položaj.

3.   Pripombe držav članic

| (12) | Španski organi so sicer izrazili zaskrbljenost, vendar, tako kot tudi druge države članice, niso nasprotovali prehodnim ukrepom, ki jih je predlagala Komisija. |
| --- | --- |

(12)

Španski organi so sicer izrazili zaskrbljenost, vendar, tako kot tudi druge države članice, niso nasprotovali prehodnim ukrepom, ki jih je predlagala Komisija.

| (13) | Zatrjevano je bilo, da je več držav članic EU10 za zadevni proizvod uvedlo ukrepe, ki so zagotavljali določeno raven zaščite v EU10, ti ukrepi pa so s širitvijo prenehali veljati. Sprejeti ukrepi so bili naslednji:






  (a) | Zaščitne kvote, ki jih je uvedla Poljska junija 2002 za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, in zaščitni ukrepi, uvedeni decembra 2002 za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine; |
| --- | --- | --- |

(13)

Zatrjevano je bilo, da je več držav članic EU10 za zadevni proizvod uvedlo ukrepe, ki so zagotavljali določeno raven zaščite v EU10, ti ukrepi pa so s širitvijo prenehali veljati. Sprejeti ukrepi so bili naslednji:

(a)

Zaščitne kvote, ki jih je uvedla Poljska junija 2002 za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, in zaščitni ukrepi, uvedeni decembra 2002 za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine;

| (b) | Zaščitni ukrepi, ki jih je uvedla Madžarska julija 2003 z dodatno dajatvijo v višini 11 600 HUF na tono za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine; |
| --- | --- |

(b)

Zaščitni ukrepi, ki jih je uvedla Madžarska julija 2003 z dodatno dajatvijo v višini 11 600 HUF na tono za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine;

| (c) | Zaščitni ukrepi, ki jih je uvedla Češka februarja 2003 z dodatno dajatvijo v višini 16 % za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine in zaščitni ukrepi z dodatno dajatvijo v višini 35 % za zadevni proizvod s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(c)

Zaščitni ukrepi, ki jih je uvedla Češka februarja 2003 z dodatno dajatvijo v višini 16 % za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine in zaščitni ukrepi z dodatno dajatvijo v višini 35 % za zadevni proizvod s poreklom iz Rusije.

| (14) | Kljub temu so bili organi EU10 mnenja, da je treba po širitvi za uvoz zadevnega proizvoda iz Ukrajine in Rusije uporabljati posebno prehodno ureditev. To so utemeljevali z dejstvom, da je zadevni proizvod znatnega pomena za kmetijske uporabnike v EU10, saj ga ni mogoče zlahka nadomestiti z drugim proizvodom. |
| --- | --- |

(14)

Kljub temu so bili organi EU10 mnenja, da je treba po širitvi za uvoz zadevnega proizvoda iz Ukrajine in Rusije uporabljati posebno prehodno ureditev. To so utemeljevali z dejstvom, da je zadevni proizvod znatnega pomena za kmetijske uporabnike v EU10, saj ga ni mogoče zlahka nadomestiti z drugim proizvodom.

| (15) | Nadalje je bilo poudarjeno, da je treba preprečiti močna in nenadna povišanja cen amonijevega nitrata za kmete v EU10, saj bi se sicer ti morali soočiti z dodatnimi težavami pri prilagajanju novi konkurenci kmetijskih proizvajalcev iz EU15. Pomembnost vprašanja še poudarja znatna vrednost izvoza (okrog 59 milijonov evrov letno) iz Ukrajine in Rusije v EU10 v primerjavi z izvozom iz teh držav v EU15, ki znaša okrog 39 milijonov evrov letno. |
| --- | --- |

(15)

Nadalje je bilo poudarjeno, da je treba preprečiti močna in nenadna povišanja cen amonijevega nitrata za kmete v EU10, saj bi se sicer ti morali soočiti z dodatnimi težavami pri prilagajanju novi konkurenci kmetijskih proizvajalcev iz EU15. Pomembnost vprašanja še poudarja znatna vrednost izvoza (okrog 59 milijonov evrov letno) iz Ukrajine in Rusije v EU10 v primerjavi z izvozom iz teh držav v EU15, ki znaša okrog 39 milijonov evrov letno.

| (16) | Zato je bilo zastopano stališče, da je zagotavljanje uvoza zadevnega proizvoda v EU10 po cenah, ki ne bodo nenadno in močno poskočile, znatnega pomena za te končne uporabnike v EU10. |
| --- | --- |

(16)

Zato je bilo zastopano stališče, da je zagotavljanje uvoza zadevnega proizvoda v EU10 po cenah, ki ne bodo nenadno in močno poskočile, znatnega pomena za te končne uporabnike v EU10.

| (17) | Skladno s tem so ti organi zavzeli stališče, da je uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Ukrajine in Rusije v EU10 treba v kontekstu protidampinških ukrepov obravnavati na poseben način. |
| --- | --- |

(17)

Skladno s tem so ti organi zavzeli stališče, da je uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Ukrajine in Rusije v EU10 treba v kontekstu protidampinških ukrepov obravnavati na poseben način.

4.   Ocena

| (18) | Na podlagi razpoložljivih podatkov in informacij je bila opravljena analiza, ki je potrdila obstoj izrazitih razlik med prevladujočimi cenami za zadevni proizvod v EU10 in EU15 (tako je v EU10 v obdobju 2000-2003 povprečna cena znašala 70 EUR za tono iz Rusije in 84 EUR za tono iz Ukrajine, medtem ko je bila cena v EU15 v obdobju 2000-2003 100 EUR za tono iz Rusije in 108 EUR za tono iz Ukrajine). |
| --- | --- |

(18)

Na podlagi razpoložljivih podatkov in informacij je bila opravljena analiza, ki je potrdila obstoj izrazitih razlik med prevladujočimi cenami za zadevni proizvod v EU10 in EU15 (tako je v EU10 v obdobju 2000-2003 povprečna cena znašala 70 EUR za tono iz Rusije in 84 EUR za tono iz Ukrajine, medtem ko je bila cena v EU15 v obdobju 2000-2003 100 EUR za tono iz Rusije in 108 EUR za tono iz Ukrajine).

| (19) | Prav tako je analiza pokazala, da je uvoz v EU10 iz Ukrajine in Rusije predstavljal znatne količine (v obdobju 2000-2003 povprečno okrog 817 tisoč ton). |
| --- | --- |

(19)

Prav tako je analiza pokazala, da je uvoz v EU10 iz Ukrajine in Rusije predstavljal znatne količine (v obdobju 2000-2003 povprečno okrog 817 tisoč ton).

5.   Zaključek

| (20) | Vsi navedeni vidiki in interesi so bili upoštevani in skupaj obravnavani. Ugotovljeno je bilo, da bi bili interesi uvoznikov in uporabnikov iz EU10 znatno prizadeti zaradi nenadne uporabe obstoječih ukrepov, če jih ne bi začasno prilagodili. |
| --- | --- |

(20)

Vsi navedeni vidiki in interesi so bili upoštevani in skupaj obravnavani. Ugotovljeno je bilo, da bi bili interesi uvoznikov in uporabnikov iz EU10 znatno prizadeti zaradi nenadne uporabe obstoječih ukrepov, če jih ne bi začasno prilagodili.

| (21) | Nasprotno pa je industrija Skupnosti sama potrdila, da njeni interesi ne bi bili neupravičeno prizadeti, če bi ukrepe začasno prilagodili, saj trenutno ne morejo popolnoma zadovoljiti povpraševanja strank iz EU10. |
| --- | --- |

(21)

Nasprotno pa je industrija Skupnosti sama potrdila, da njeni interesi ne bi bili neupravičeno prizadeti, če bi ukrepe začasno prilagodili, saj trenutno ne morejo popolnoma zadovoljiti povpraševanja strank iz EU10.

| (22) | V takšnih okoliščinah je mogoče razumno zaključiti, da zaradi posebnih okoliščin širitve ni v interesu Skupnosti uporabljati obstoječe ukrepe brez začasne prilagoditve. Vendar ta prilagoditev za uvoz zadevnega proizvoda v EU10 ne bi smela znatno ogroziti želene ravni trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

(22)

V takšnih okoliščinah je mogoče razumno zaključiti, da zaradi posebnih okoliščin širitve ni v interesu Skupnosti uporabljati obstoječe ukrepe brez začasne prilagoditve. Vendar ta prilagoditev za uvoz zadevnega proizvoda v EU10 ne bi smela znatno ogroziti želene ravni trgovinske zaščite.

| (23) | V ta namen so bili preučeni različni načini, kako najbolje zaščiti industrijo Skupnosti pred škodljivim dampingom in hkrati upoštevati interes Skupnosti za blažitev ekonomskega šoka zaradi uporabe protidampinških dajatev za tradicionalne kupce v EU10 v obdobju gospodarskega prilagajanja po širitvi. |
| --- | --- |

(23)

V ta namen so bili preučeni različni načini, kako najbolje zaščiti industrijo Skupnosti pred škodljivim dampingom in hkrati upoštevati interes Skupnosti za blažitev ekonomskega šoka zaradi uporabe protidampinških dajatev za tradicionalne kupce v EU10 v obdobju gospodarskega prilagajanja po širitvi.

| (24) | Zaradi obstoja zaščitnih ukrepov v nekaterih državah članicah EU10 pred širitvijo je prevladalo mnenje, da bi to lahko najbolje dosegli tako, da bi 50 % količine tradicionalnega izvoza iz Ukrajine in Rusije v EU10, t.j. količine izvoza, ki je zaščitni predpristopni ukrepi v EU10 niso zadevali, v določenem prehodnem obdobju oprostili protidampinških dajatev, pod pogojem, da bi se namesto zaračunavanja protidampinških dajatev izvozne cene za te države članice povišale do ravni, ki bi znatno pripomogla k odstranitvi škode. V tem okviru bi se za ves izvoz v EU10, ki bi presegal tradicionalne izvozne količine, uvedle protidampinške dajatve, prav take kot za izvoz v EU15. |
| --- | --- |

(24)

Zaradi obstoja zaščitnih ukrepov v nekaterih državah članicah EU10 pred širitvijo je prevladalo mnenje, da bi to lahko najbolje dosegli tako, da bi 50 % količine tradicionalnega izvoza iz Ukrajine in Rusije v EU10, t.j. količine izvoza, ki je zaščitni predpristopni ukrepi v EU10 niso zadevali, v določenem prehodnem obdobju oprostili protidampinških dajatev, pod pogojem, da bi se namesto zaračunavanja protidampinških dajatev izvozne cene za te države članice povišale do ravni, ki bi znatno pripomogla k odstranitvi škode. V tem okviru bi se za ves izvoz v EU10, ki bi presegal tradicionalne izvozne količine, uvedle protidampinške dajatve, prav take kot za izvoz v EU15.

6.   Zaveze

| (25) | Potem ko so bile preučene različne možnosti za ureditev, ki bi na najboljši način dopuščala ohranitev teh tradicionalnih izvoznih tokov v EU10 in znatno prispevala k odstranitvi škode, je prevladalo mnenje, da bi to na najbolj primeren način dosegli tako, da bi sodelujoče strani sprejele prostovoljne zaveze o določitvi minimalnih izvoznih cen in količinskih zgornjih mej. Komisija je zato v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe prizadetim proizvajalcem izvoznikom predlagala zaveze. |
| --- | --- |

(25)

Potem ko so bile preučene različne možnosti za ureditev, ki bi na najboljši način dopuščala ohranitev teh tradicionalnih izvoznih tokov v EU10 in znatno prispevala k odstranitvi škode, je prevladalo mnenje, da bi to na najbolj primeren način dosegli tako, da bi sodelujoče strani sprejele prostovoljne zaveze o določitvi minimalnih izvoznih cen in količinskih zgornjih mej. Komisija je zato v skladu s členom 8(2) osnovne uredbe prizadetim proizvajalcem izvoznikom predlagala zaveze.

| (26) | V tem kontekstu je treba opozoriti na to, da so bile v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe pri določitvi pogojev za zaveze upoštevane posebne okoliščine širitve. Te zaveze pomenijo poseben ukrep, saj omogočajo začasno prilagoditev obstoječih ukrepov za razširjeno Skupnost petindvajsetih držav članic. |
| --- | --- |

(26)

V tem kontekstu je treba opozoriti na to, da so bile v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe pri določitvi pogojev za zaveze upoštevane posebne okoliščine širitve. Te zaveze pomenijo poseben ukrep, saj omogočajo začasno prilagoditev obstoječih ukrepov za razširjeno Skupnost petindvajsetih držav članic.

| (27) | Prav tako je treba opozoriti na to, da zaveze ne ustrezajo neposredno protidampinški dajatvi, saj so postavljene najnižje izvozne cene nižje, kot bi sicer bilo običajno. V nasprotnem primeru bi, kot je bilo omenjeno zgoraj, cene zadevnega proizvoda postale za končne uporabnike v EU10 v tolikšni meri previsoke, da ga ne bi več kupovali, kar ne bi bilo v interesu Skupnosti. Vseeno so se proizvajalci izvozniki zavezali povišati svoje cene do ravni, ki pomembno prispeva k odpravi škode. |
| --- | --- |

(27)

Prav tako je treba opozoriti na to, da zaveze ne ustrezajo neposredno protidampinški dajatvi, saj so postavljene najnižje izvozne cene nižje, kot bi sicer bilo običajno. V nasprotnem primeru bi, kot je bilo omenjeno zgoraj, cene zadevnega proizvoda postale za končne uporabnike v EU10 v tolikšni meri previsoke, da ga ne bi več kupovali, kar ne bi bilo v interesu Skupnosti. Vseeno so se proizvajalci izvozniki zavezali povišati svoje cene do ravni, ki pomembno prispeva k odpravi škode.

| (28) | Zato so bile za proizvajalce izvoznike v Ukrajini in Rusiji določene uvozne količine („zgornje meje“), ki temeljijo na 50 % njihovih tradicionalnih izvoznih količin v EU10 v letih 2001 in 2002. Vendar pa je treba opozoriti, da se je nenormalen porast izvoznih količin v EU10, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj mesecih leta 2003 ter prvih mesecih leta 2004, odštel od tradicionalnih količin, uporabljenih za določitev zgornjih mej. |
| --- | --- |

(28)

Zato so bile za proizvajalce izvoznike v Ukrajini in Rusiji določene uvozne količine („zgornje meje“), ki temeljijo na 50 % njihovih tradicionalnih izvoznih količin v EU10 v letih 2001 in 2002. Vendar pa je treba opozoriti, da se je nenormalen porast izvoznih količin v EU10, ki ga je bilo zaznati v zadnjih nekaj mesecih leta 2003 ter prvih mesecih leta 2004, odštel od tradicionalnih količin, uporabljenih za določitev zgornjih mej.

| (29) | Prizadeti proizvajalci izvozniki morajo pri prodaji v EU10 pod pogoji iz svojih zavez pristati na okvirno spoštovanje svojih tradicionalnih vzorcev prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki se morajo zato zavedati, da se ponujena zaveza lahko šteje za uresničljivo in s tem sprejemljivo le, če pri prodaji, ki jo urejajo zaveze, okvirno ohranjajo te tradicionalne vzorce trgovanja s svojimi strankami v EU10. |
| --- | --- |

(29)

Prizadeti proizvajalci izvozniki morajo pri prodaji v EU10 pod pogoji iz svojih zavez pristati na okvirno spoštovanje svojih tradicionalnih vzorcev prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki se morajo zato zavedati, da se ponujena zaveza lahko šteje za uresničljivo in s tem sprejemljivo le, če pri prodaji, ki jo urejajo zaveze, okvirno ohranjajo te tradicionalne vzorce trgovanja s svojimi strankami v EU10.

| (30) | Proizvajalci izvozniki se morajo prav tako zavedati, da ima Komisija v skladu s pogoji iz zavez pravico umakniti svoj pristanek na zavezo podjetja in namesto tega uvesti dokončne protidampinške dajatve v višini, določeni v Uredbah (ES) št. 658/2002 in (ES) št. 132/2001, prilagoditi raven zgornjih mej ali uvesti drug ukrep, če se ugotovi, da se vzorci prodaje znatno spreminjajo ali da je postalo spremljanje zavez iz kakršnega koli razloga oteženo ali onemogočeno. |
| --- | --- |

(30)

Proizvajalci izvozniki se morajo prav tako zavedati, da ima Komisija v skladu s pogoji iz zavez pravico umakniti svoj pristanek na zavezo podjetja in namesto tega uvesti dokončne protidampinške dajatve v višini, določeni v Uredbah (ES) št. 658/2002 in (ES) št. 132/2001, prilagoditi raven zgornjih mej ali uvesti drug ukrep, če se ugotovi, da se vzorci prodaje znatno spreminjajo ali da je postalo spremljanje zavez iz kakršnega koli razloga oteženo ali onemogočeno.

| (31) | Skladno s tem lahko Komisija z uredbo Komisije sprejme vsako ponujeno zavezo, ki upošteva te pogoje. |
| --- | --- |

(31)

Skladno s tem lahko Komisija z uredbo Komisije sprejme vsako ponujeno zavezo, ki upošteva te pogoje.

D.   SPREMEMBA UREDB (ES) ŠT. 658/2002 IN (ES) ŠT. 132/2001

| (32) | Glede na zgoraj navedeno je treba predvideti način, da se v primeru, če Komisija sprejme zaveze s kasnejšo uredbo Komisije, uvoz v Skupnost v skladu s pogoji iz takšnih zavez oprosti protidampinške dajatve, uvedene z Uredbama (ES) št. 658/2002 in (ES) št. 132/2001, in sicer s spremembo teh uredb – |
| --- | --- |

(32)

Glede na zgoraj navedeno je treba predvideti način, da se v primeru, če Komisija sprejme zaveze s kasnejšo uredbo Komisije, uvoz v Skupnost v skladu s pogoji iz takšnih zavez oprosti protidampinške dajatve, uvedene z Uredbama (ES) št. 658/2002 in (ES) št. 132/2001, in sicer s spremembo teh uredb –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Uredbo (ES) št. 132/2001 se vstavi naslednji člen:

„Člen 1a

1.   Uvoženo blago, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da so njegovi proizvajalci podjetja, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v ustrezni od časa do časa spremenjeni uredbi Komisije, ter da je bilo uvoženo v skladu z določbami teiste uredbe Komisije.

2.   Uvoženo blago iz odstavka 1 se oprosti protidampinške dajatve pod naslednjimi pogoji:

| (a) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza proizvodu, opisanemu v členu 1, |
| --- | --- |

(a)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza proizvodu, opisanemu v členu 1,

| (b) | trgovsko fakturo, ki vsebuje najmanj elemente, določene v Prilogi, se predloži carinskim organom držav članic hkrati s predložitvijo deklaracije za sprostitev v prosti promet in |
| --- | --- |

(b)

trgovsko fakturo, ki vsebuje najmanj elemente, določene v Prilogi, se predloži carinskim organom držav članic hkrati s predložitvijo deklaracije za sprostitev v prosti promet in

| (c) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza opisu na trgovski fakturi“. |
| --- | --- |

(c)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza opisu na trgovski fakturi“.

Člen 2

V Uredbo (ES) št. 658/2002 se vstavi naslednji člen:

„Člen 1a

1.   Uvoženo blago, ki je deklarirano za sprostitev v prosti promet, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da so njegovi proizvajalci podjetja, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v ustrezni od časa do časa spremenjeni uredbi Komisije, ter da je bilo uvoženo v skladu z določbami teiste uredbe Komisije.

2.   Uvoženo blago iz odstavka 1 se oprosti protidampinške dajatve pod naslednjimi pogoji:

| (a) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza proizvodu, opisanemu v členu 1, |
| --- | --- |

(a)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza proizvodu, opisanemu v členu 1,

| (b) | trgovsko fakturo, ki vsebuje najmanj elemente, določene v Prilogi, se predloži carinskim organom držav članic hkrati s predložitvijo deklaracije za sprostitev v prosti promet in |
| --- | --- |

(b)

trgovsko fakturo, ki vsebuje najmanj elemente, določene v Prilogi, se predloži carinskim organom držav članic hkrati s predložitvijo deklaracije za sprostitev v prosti promet in

| (c) | blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza opisu na trgovski fakturi“. |
| --- | --- |

(c)

blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, točno ustreza opisu na trgovski fakturi“.

Člen 3

Besedilo iz Priloge k tej uredbi se doda k Uredbama (ES) št. 132/2001 in (ES) št. 658/2002.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Uradnem listu Evropske Unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 102, 18.4.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 23, 25.1.2001, str. 1.

3

(4)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

4

---

PRILOGA

PRILOGA

Trgovska faktura za prodajo amonijevega nitrata v Skupnost, za katerega velja zaveza, vsebuje naslednje elemente:

| 1. | Naslov ‚TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO‚ ZA KATERO VELJA ZAVEZA’. |
| --- | --- |

1.

Naslov ‚TRGOVSKA FAKTURA ZA BLAGO‚ ZA KATERO VELJA ZAVEZA’.

| 2. | Ime podjetja iz člena 1 Uredbe Komisije [VSTAVITI ŠTEVILKO], ki je izdalo trgovsko fakturo. |
| --- | --- |

2.

Ime podjetja iz člena 1 Uredbe Komisije [VSTAVITI ŠTEVILKO], ki je izdalo trgovsko fakturo.

| 3. | Številko trgovske fakture. |
| --- | --- |

3.

Številko trgovske fakture.

| 4. | Datum izdaje trgovske fakture. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovske fakture.

| 5. | Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na fakturi carini na meji Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na fakturi carini na meji Skupnosti.

| 6. | Točen opis blaga, ki vključuje:






  — | številčno oznako proizvoda (PCN), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN 1, PCN 2 itn.), |
| --- | --- | --- |

6.

Točen opis blaga, ki vključuje:

—

številčno oznako proizvoda (PCN), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN 1, PCN 2 itn.),

| — | poljuden opis blaga, ki ustreza zadevni PCN (npr. PCN 1: amonijev nitrat, ki ne vsebuje nobenih dodatnih snovi – standardni proizvod; PCN 2: amonijev nitrat, ki vsebuje dodatne snovi v posebnih mešanicah, itn.), |
| --- | --- |

—

poljuden opis blaga, ki ustreza zadevni PCN (npr. PCN 1: amonijev nitrat, ki ne vsebuje nobenih dodatnih snovi – standardni proizvod; PCN 2: amonijev nitrat, ki vsebuje dodatne snovi v posebnih mešanicah, itn.),

| — | številčno oznako proizvoda podjetja (CPC) (po potrebi), |
| --- | --- |

—

številčno oznako proizvoda podjetja (CPC) (po potrebi),

| — | oznako KN, |
| --- | --- |

—

oznako KN,

| — | količino (v tonah). |
| --- | --- |

—

količino (v tonah).

| 7. | Opis pogojev prodaje, vključno s:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis pogojev prodaje, vključno s:

—

ceno na tono,

| — | veljavnimi plačilnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilnimi pogoji,

| — | veljavnimi pogoji dobave, |
| --- | --- |

—

veljavnimi pogoji dobave,

| — | popusti in rabati skupaj. |
| --- | --- |

—

popusti in rabati skupaj.

| 8. | Ime podjetja, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost, kateremu izda podjetje trgovsko fakturo za blago, za katero velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime podjetja, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost, kateremu izda podjetje trgovsko fakturo za blago, za katero velja zaveza.

| 9. | Ime predstavnika podjetja, ki je izdal fakturo ter podpisal naslednjo izjavo:
  ‚Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga po tej fakturi z namenom neposrednega izvoza v Evropsko skupnost vrši v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [podjetje], Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo [VSTAVITI ŠTEVILKO]. Izjavljam, da so podatki na tej fakturi popolni in točni.’ |
| --- | --- |

9.

Ime predstavnika podjetja, ki je izdal fakturo ter podpisal naslednjo izjavo:

‚Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga po tej fakturi z namenom neposrednega izvoza v Evropsko skupnost vrši v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [podjetje], Evropska komisija pa jo je sprejela z Uredbo [VSTAVITI ŠTEVILKO]. Izjavljam, da so podatki na tej fakturi popolni in točni.’

---

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 994/2004

z dne 18. maja 2004

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 18. maja 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 111,0 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 88,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 104,9 |
| 999 | 104,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,8 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 74,1 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 55,0 |
| 204 | 45,2 |
| 220 | 49,5 |
| 388 | 49,5 |
| 400 | 35,9 |
| 624 | 57,8 |
| 999 | 48,8 |
| 0805 50 10 | 388 | 73,7 |
| 528 | 61,1 |
| 999 | 67,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 82,0 |
| 400 | 132,1 |
| 404 | 107,3 |
| 508 | 69,0 |
| 512 | 69,8 |
| 524 | 55,1 |
| 528 | 65,2 |
| 720 | 82,6 |
| 804 | 109,8 |
| 999 | 85,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

111,0

204

64,3

212

89,5

999

88,3

0707 00 05

052

104,9

999

104,9

0709 90 70

052

93,8

204

54,4

999

74,1

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

55,0

204

45,2

220

49,5

388

49,5

400

35,9

624

57,8

999

48,8

0805 50 10

388

73,7

528

61,1

999

67,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

82,0

400

132,1

404

107,3

508

69,0

512

69,8

524

55,1

528

65,2

720

82,6

804

109,8

999

85,9

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 995/2004

z dne 18. maja 2004

o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 z dne 10. decembra 2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav, (AKP), ki razveljavi Uredbo (ES) št. 1706/98 (2), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2247/2003 z dne 19. decembra 2003 o pravilih za uporabo v sektorju govejega in telečjega mesa Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) (3), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic.

| (2) | Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. maja 2004, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine. |
| --- | --- |

(2)

Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. maja 2004, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine.

| (3) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. junija 2004, v okviru skupne količine 52 100 ton. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. junija 2004, v okviru skupne količine 52 100 ton.

| (4) | Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) – |
| --- | --- |

(4)

Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslednje države članice izdajo 21. maja 2004 uvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa, izražene v odkoščenem mesu, s poreklom iz nekaterih afriških, karibskih in pacifiških držav, za naslednje količine in države porekla:

| | Združeno kraljestvo:






  — | 250 ton s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Združeno kraljestvo:

—

250 ton s poreklom iz Bocvane,

| — | 800 ton s poreklom iz Namibije. |
| --- | --- |

—

800 ton s poreklom iz Namibije.

| | Nemčija:






  — | 150 ton s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Nemčija:

—

150 ton s poreklom iz Bocvane,

| — | 60 ton s poreklom iz Namibije. |
| --- | --- |

—

60 ton s poreklom iz Namibije.

Člen 2

Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 2247/2003 tekom prvih deset dni meseca junija 2004 za naslednje količine odkoščenega govejega in telečjega mesa:

| Bocvana: | 16 856 ton, |
| --- | --- |
| Kenija: | 142 ton, |
| Madagaskar: | 7 579 ton, |
| Svazi: | 3 249 ton, |
| Zimbabve: | 9 100 ton, |
| Namibija: | 10 185 ton. |

Bocvana:

16 856 ton,

Kenija:

142 ton,

Madagaskar:

7 579 ton,

Svazi:

3 249 ton,

Zimbabve:

9 100 ton,

Namibija:

10 185 ton.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 21. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 348, 21.12.2002, str. 5.

2

(3)  UL L 333, 20.12.2003, str. 37.

3

(4)  UL L 302, 31.12.1972, str. 28. Direktiva, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

---

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 996/2004

z dne 18. maja 2004

o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede uvoznih dajatev v sektorju žit (2), in zlasti člena 2(1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 985/2004 (3) določa uvozne dajatve v sektorju žit. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 985/2004 (3) določa uvozne dajatve v sektorju žit.

| (2) | Člen 2(1) Uredbe (CE) št. 1249/96 določa, da se mora opraviti ustrezna prilagoditev, če se v obdobju uporabe uvoznih dajatev njihova izračunana povprečna vrednost razlikuje za 5 evrov na tono od določene dajatve. Takšna razlika je dejansko nastala. Zato je treba prilagoditi uvozne dajatve, določene v Uredbi (ES) št. 985/2004 – |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(1) Uredbe (CE) št. 1249/96 določa, da se mora opraviti ustrezna prilagoditev, če se v obdobju uporabe uvoznih dajatev njihova izračunana povprečna vrednost razlikuje za 5 evrov na tono od določene dajatve. Takšna razlika je dejansko nastala. Zato je treba prilagoditi uvozne dajatve, določene v Uredbi (ES) št. 985/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 985/2004 se zamenjata s prilogama I in II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, nazadnje spermenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, nazadnje spermenjena z Uredbo (ES) št. 1110/2003 (UL L 158, 27.6.2004, str. 12).

2

(3)  UL L 180, 15.5.2004, str. 26.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (EGS) št. 1766/1992

| Tarifna oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (v EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenica durum visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pšenica navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | navadna Pšenica visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rž | 16,25 |
| 1005 10 90 | semenska Koruza, razen hibridne | 32,98 |
| 1005 90 00 | Koruza razen semenske (2) | 32,98 |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev | 16,25 |

Tarifna oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(v EUR/t)

1001 10 00

Pšenica durum visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

Pšenica navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

navadna Pšenica visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

Rž

16,25

1005 10 90

semenska Koruza, razen hibridne

32,98

1005 90 00

Koruza razen semenske (2)

32,98

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev

16,25

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost preko Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa (člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96), je uvoznik upravičen do znižanja dajatev v višini:

| — | 3 EUR na tono, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini |
| --- | --- |

—

3 EUR na tono, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini

| — | 2 EUR na tono, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR na tono, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR na tono, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev

obdobje od 14. maja 2004 do 17. maja 2004

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  Borzne kotacije | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | srednja kakovost (1) | nizka kakovost (2) | US barley 2 |
| Kotacija (EUR/t) | 144,36 (3) | 97,09 | 162,21 (4) | 152,21 (4) | 132,21 (4) | 106,58 (4) |
| Premija za Zaliv (EUR/t) | — | 9,34 | — | | | — |
| Premija za Velika jezera (EUR/t) | 11,31 | — | — | | | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Borzne kotacije

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

srednja kakovost (1)

nizka kakovost (2)

US barley 2

Kotacija (EUR/t)

144,36 (3)

97,09

162,21 (4)

152,21 (4)

132,21 (4)

106,58 (4)

Premija za Zaliv (EUR/t)

—

9,34

—

—

Premija za Velika jezera (EUR/t)

11,31

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: Prevoz/stroški: Mehiški zaliv — Rotterdam: 27,71 EUR/t; Velika jezera — Rotterdam: 44,30 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: Prevoz/stroški: Mehiški zaliv — Rotterdam: 27,71 EUR/t; Velika jezera — Rotterdam: 44,30 EUR/t.

| 3. | Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HW 2)
  0,00 EUR/t (SRW 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

0,00 EUR/t (HW 2)

0,00 EUR/t (SRW 2).

---

(1)  Znižanje za 10 EUR/t [člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96].

(2)  Znižanje za 30 EUR/t [člen 4(3) Uredbe (ES) št. 2378/2002].

(3)  Vključena premija 14 EUR/t [člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96].

(4)  Fob Duluth.

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/41

---

SKUPNI UKREP SVETA 2004/494/SZVP

z dne 17. maja 2004

o podpori Evropske unije, pri vzpostavitvi Združene policijske enote, v Demokratični republiki Kongo (DRK)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

vob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja 2004, sprejel Skupno stališče 2004/85/SZVP o preprečevanju, upravljanju in reševanju konfliktov v Afriki (1), |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja 2004, sprejel Skupno stališče 2004/85/SZVP o preprečevanju, upravljanju in reševanju konfliktov v Afriki (1),

| (2) | Evropska unija je prek operacije Artemis, izvedene v DRK v letu 2003, v skladu s Skupnim ukrepom 2003/423/SVZP z dne 5. junija 2003 o vojaški operaciji EU v Demokratični republiki Kongo (2), že sprejela dejanske ukrepe, s katerimi je prispevala k ponovni vzpostavitvi varnosti znotraj DRK. |
| --- | --- |

(2)

Evropska unija je prek operacije Artemis, izvedene v DRK v letu 2003, v skladu s Skupnim ukrepom 2003/423/SVZP z dne 5. junija 2003 o vojaški operaciji EU v Demokratični republiki Kongo (2), že sprejela dejanske ukrepe, s katerimi je prispevala k ponovni vzpostavitvi varnosti znotraj DRK.

| (3) | Svet je 14. decembra 2000 sprejel Skupni ukrep 2000/792/SZVP (3) o imenovanju gospoda Alda Ajella za Posebnega predstavnika Evropske unije za regijo afriških Velikih jezer in o razveljavitvi Skupnega ukrepa 96/250/SZVP. Skupni ukrep je bil nazadnje spremenjen in podaljšan s Skupnim ukrepom 2003/869/SZVP z dne 8. decembra 2003 (4). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 14. decembra 2000 sprejel Skupni ukrep 2000/792/SZVP (3) o imenovanju gospoda Alda Ajella za Posebnega predstavnika Evropske unije za regijo afriških Velikih jezer in o razveljavitvi Skupnega ukrepa 96/250/SZVP. Skupni ukrep je bil nazadnje spremenjen in podaljšan s Skupnim ukrepom 2003/869/SZVP z dne 8. decembra 2003 (4).

| (4) | Svet je 29. septembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/680/SZVP (5) o spremembi Skupnega stališča 2002/829/SZVP o dobavi nekatere opreme Demokratični republiki Kongo. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 29. septembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/680/SZVP (5) o spremembi Skupnega stališča 2002/829/SZVP o dobavi nekatere opreme Demokratični republiki Kongo.

| (5) | V skladu s splošnim in vseobsegajočim sporazumom o tranziciji v Demokratični republiki Kongo, podpisanim v Pretoriji 17. decembra 2002, ter v skladu z Memorandumom o varnosti in vojski z dne 29. junija 2003 je bila predvidena vzpostavitev Združene policijske enote (ZPE). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s splošnim in vseobsegajočim sporazumom o tranziciji v Demokratični republiki Kongo, podpisanim v Pretoriji 17. decembra 2002, ter v skladu z Memorandumom o varnosti in vojski z dne 29. junija 2003 je bila predvidena vzpostavitev Združene policijske enote (ZPE).

| (6) | Varnostni svet Združenih narodov je 28. julija 2003 sprejel Resolucijo 1493 (2003), v kateri izraža zadovoljstvo ob razglasitvi prehodne ustave v Demokratični republiki Kongo dne 4. aprila 2003 in ob ustanovitvi prehodne vlade nacionalne enotnosti, ki je bila naznanjena 30. junija 2003. Hkrati spodbuja donatorje, da podprejo vzpostavitev združene policijske enote Konga in odobri dodatno pomoč s strani Misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUC), ki bi bila morda potrebna za usposabljanje te enote. |
| --- | --- |

(6)

Varnostni svet Združenih narodov je 28. julija 2003 sprejel Resolucijo 1493 (2003), v kateri izraža zadovoljstvo ob razglasitvi prehodne ustave v Demokratični republiki Kongo dne 4. aprila 2003 in ob ustanovitvi prehodne vlade nacionalne enotnosti, ki je bila naznanjena 30. junija 2003. Hkrati spodbuja donatorje, da podprejo vzpostavitev združene policijske enote Konga in odobri dodatno pomoč s strani Misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUC), ki bi bila morda potrebna za usposabljanje te enote.

| (7) | Trenutne varnostne razmere v DRK se lahko poslabšajo, kar ima lahko resne posledice za proces krepitve demokracije, za pravno državo ter mednarodno in regionalno varnost. Zaveza v smislu političnih prizadevanj in virov EU pripomore k vzpostavitvi stabilnosti v regiji. |
| --- | --- |

(7)

Trenutne varnostne razmere v DRK se lahko poslabšajo, kar ima lahko resne posledice za proces krepitve demokracije, za pravno državo ter mednarodno in regionalno varnost. Zaveza v smislu političnih prizadevanj in virov EU pripomore k vzpostavitvi stabilnosti v regiji.

| (8) | Vlada DRK je 20. oktobra 2003 naslovila uradno prošnjo na Visokega predstavnika za SZVP za pomoč s strani Evropske unije pri vzpostavljanju ZPE, ki naj bi pomagala zagotoviti zaščito državnih institucij in okrepila aparat za notranjo varnost. |
| --- | --- |

(8)

Vlada DRK je 20. oktobra 2003 naslovila uradno prošnjo na Visokega predstavnika za SZVP za pomoč s strani Evropske unije pri vzpostavljanju ZPE, ki naj bi pomagala zagotoviti zaščito državnih institucij in okrepila aparat za notranjo varnost.

| (9) | Komisija je sprejela sklep o financiranju glede Evropskega razvojnega sklada (ERS) za projekt, ki vključuje tehnično pomoč, obnovo centra za usposabljanje in zagotovitev opreme za ZPE (razen orožja in portiizgredniške opreme) ter primerno usposabljanje |
| --- | --- |

(9)

Komisija je sprejela sklep o financiranju glede Evropskega razvojnega sklada (ERS) za projekt, ki vključuje tehnično pomoč, obnovo centra za usposabljanje in zagotovitev opreme za ZPE (razen orožja in portiizgredniške opreme) ter primerno usposabljanje

| (10) | Kot predpogoj za usposabljanje ZPE in za njeno kasnejše delovanje so se države članice EU dogovorile, da zagotovijo prispevke, bodisi v finančnem smislu bodisi v naravi. Poleg prispevkov držav članic nudi Evropska unija finančno pomoč za vzpostavitev ZPE iz proračuna EU. |
| --- | --- |

(10)

Kot predpogoj za usposabljanje ZPE in za njeno kasnejše delovanje so se države članice EU dogovorile, da zagotovijo prispevke, bodisi v finančnem smislu bodisi v naravi. Poleg prispevkov držav članic nudi Evropska unija finančno pomoč za vzpostavitev ZPE iz proračuna EU.

| (11) | Za vse te prispevke in pomoč veljajo pogoji uporabe, in sicer glede nadzora, odgovornosti in sledljivosti, ki naj se določijo v Memorandumu o soglasju med vlagatelji in DRK. |
| --- | --- |

(11)

Za vse te prispevke in pomoč veljajo pogoji uporabe, in sicer glede nadzora, odgovornosti in sledljivosti, ki naj se določijo v Memorandumu o soglasju med vlagatelji in DRK.

| (12) | Svet lahko sklene, da projektu ERS ter preskrbi opreme za pregon, orožja in streliva za ZPE sledi komponenta Evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) za spremljanje, usmerjanje in svetovanje – |
| --- | --- |

(12)

Svet lahko sklene, da projektu ERS ter preskrbi opreme za pregon, orožja in streliva za ZPE sledi komponenta Evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) za spremljanje, usmerjanje in svetovanje –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   Evropska unija podpira proces utrjevanja notranje varnosti v DRK, kar je ključni dejavnik za mirovni proces in razvoj države, in sicer tako, da pomaga pri vzpostavljanju Združene policijske enote (ZPE) v Kinšasi.

2.   V ta namen bodo Evropska unija in države članice poleg dejavnosti, ki jih financira ERS, prispevale s sredstvi in/ali prispevki v naravi, da bi vladi DRK priskrbele opremo za pregon, orožje in strelivo, kakor je navedeno v Prilogi I, vključno s stroški prevoza do Kinšase, kjer je to primerno, opredeljeno kot potrebno za vzpostavitev ZPE.

Člen 2

1.   Za namen iz člena 1 in ob upoštevanju nekaterih pogojev, in sicer, da se zagotovijo trdna jamstva za nadzor, odgovornost in sledljivost orožja in opreme za pregon,

| a) | so se države članice dogovorile, da zagotovijo prispevke; |
| --- | --- |

a)

so se države članice dogovorile, da zagotovijo prispevke;

| b) | Evropska unija, poleg prispevkov s strani držav članic, zagotovi vladi DRK finančno pomoč v obliki nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

b)

Evropska unija, poleg prispevkov s strani držav članic, zagotovi vladi DRK finančno pomoč v obliki nepovratnih sredstev.

2.   Skuša se doseči največjo možno stopnjo doslednosti glede pogojev, ki veljajo za prispevke in pomoč iz odstavka 1.

Člen 3

1.   Skupina za tehnično pomoč Komisije v Kinšasi pripravi ob tesnem posvetovanju z državami članicami vlagateljicami Memorandum o soglasju glede pogojev uporabe prispevkov iz člena 2(1)(a). Podpišeta ga vlada DRK na eni strani in predsedstvo na drugi.

2.   Memorandum o soglasju določa predvsem:

| — | pogoje za nadzor, odgovornost in sledljivost, vključno z varnim shranjevanjem, prispevkov držav članic, določenih v Prilogi II, ki niso nič manj strogi od tistih, ki veljajo za sporazum o financiranju iz člena 5(2); |
| --- | --- |

—

pogoje za nadzor, odgovornost in sledljivost, vključno z varnim shranjevanjem, prispevkov držav članic, določenih v Prilogi II, ki niso nič manj strogi od tistih, ki veljajo za sporazum o financiranju iz člena 5(2);

| — | pogoji za upravljanje teh sredstev, vključno z javnimi naročili, so čim bolj enaki pogojem za sredstva iz člena 5(2); |
| --- | --- |

—

pogoji za upravljanje teh sredstev, vključno z javnimi naročili, so čim bolj enaki pogojem za sredstva iz člena 5(2);

| — | da se vsi finančni prispevki plačajo neposredno Ministrstvu za notranje zadeve DRK, in sicer na isti bančni račun na katerega EU nakaže finančno pomoč vladi DRK. Veljal bi dogovor o treh podpisnikih (s strani vlade DRK, strokovnega sodelavca/vodje projekta policije in trenutnega predsedstva EU). Nakupi s pomočjo teh sredstev bi bili uradno nakupi s strani vlade DRK; |
| --- | --- |

—

da se vsi finančni prispevki plačajo neposredno Ministrstvu za notranje zadeve DRK, in sicer na isti bančni račun na katerega EU nakaže finančno pomoč vladi DRK. Veljal bi dogovor o treh podpisnikih (s strani vlade DRK, strokovnega sodelavca/vodje projekta policije in trenutnega predsedstva EU). Nakupi s pomočjo teh sredstev bi bili uradno nakupi s strani vlade DRK;

| — | da se vsi prispevki v naravi s strani držav članic namenijo vladi DRK in da postanejo njena last ter da se uporabljajo izključno za namene iz člena 1; |
| --- | --- |

—

da se vsi prispevki v naravi s strani držav članic namenijo vladi DRK in da postanejo njena last ter da se uporabljajo izključno za namene iz člena 1;

| — | strokovni sodelavec/vodja projekta policije bo nudil pomoč državam članicam, ki so se odločile prispevati v naravi, z zagotavljanjem vseh praktičnih informacij, potrebnih za neoviran dotok teh prispevkov Ministrstvu za notranje zadeve DRK; |
| --- | --- |

—

strokovni sodelavec/vodja projekta policije bo nudil pomoč državam članicam, ki so se odločile prispevati v naravi, z zagotavljanjem vseh praktičnih informacij, potrebnih za neoviran dotok teh prispevkov Ministrstvu za notranje zadeve DRK;

| — | da se oblikuje lokalni pripravljalni odbor, sestavljen iz strokovnega sodelavca/vodje projekta policije, predstavnikov predsedstva, držav članic vlagateljic, Komisije, Ministrstva za notranje zadeve DRK in MONUC, katerega namen je zagotoviti celostno spremljanje izvajanja. Pripravljalni odbor zlasti nadzoruje spoštovanje določb iz Memuranduma o soglasju. Za izvajanje projekta je odgovorno Ministrstvo za notranje zadeve DRK. |
| --- | --- |

—

da se oblikuje lokalni pripravljalni odbor, sestavljen iz strokovnega sodelavca/vodje projekta policije, predstavnikov predsedstva, držav članic vlagateljic, Komisije, Ministrstva za notranje zadeve DRK in MONUC, katerega namen je zagotoviti celostno spremljanje izvajanja. Pripravljalni odbor zlasti nadzoruje spoštovanje določb iz Memuranduma o soglasju. Za izvajanje projekta je odgovorno Ministrstvo za notranje zadeve DRK.

Člen 4

Strokovni sodelavec/vodja projekta policije, ki ga imenuje Komisija na podlagi predloga s strani držav članic, natančno spremlja, kako vlada DRK uporablja prispevke, na katere se nanaša člen 2(1)(a). On/ona v tesnem sodelovanju z organi DRK zagotavlja zlasti spoštovanje pogojev, določenih v Memorandumu o soglasju, vključno s pogoji o nadzoru, odgovornosti in sledljivosti. Strokovni sodelavec/vodja projekta policije redno poroča trenutnemu predsedstvu in pripravljalnemu odboru iz člena 3(2).

Člen 5

1.   Finančna referenčna vsota za finančno pomoč iz člena 2(1)(b) znaša 585 000 EUR.

2.   Komisiji se zaupa uporabo nepovratnih sredstev, navedenih v členu 2(1)(b). V ta namen sklene Komisija sporazum o financiranju z vlado DRK.

3.   Za upravljanje odhodkov, financiranih z zneskom iz odstavka 1, veljajo postopki in pravila Skupnosti, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije, razen za katero koli predhodno financiranje, ki ne ostane v lasti Skupnosti. Državljani tretjih držav se smejo udeležiti javnih razpisov.

Člen 6

Predsedstvo in Komisija redno poročata Svetu preko pristojnih organov le tega, zlasti Političnega in varnostnega odbora, o izvajanju tega skupnega ukrepa in zlasti o dejavnostih pripravljalnega odbora.

Pri politični izvedbi tega skupnega ukrepa Komisija nudi tesno podporo trenutnemu predsedstvu.

Posebni predstavnik EU je obveščen o razvoju tega projekta.

Člen 7

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Ta skupni ukrep se pregleda ob zaključku projekta ERS ali ob katerem koli trenutku, kakor je primerno.

Člen 8

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 21, 28.1.2004, str. 25.

1

(2)  UL L 143, 11.6.2003, str. 50.

2

(3)  UL L 318, 16.12.2000, str. 1.

3

(4)  UL L 326, 13.12.2003, str. 37.

4

(5)  UL L 249, 1.10.2003, str. 64.

5

---

PRILOGA I

OKVIRNI SEZNAM OPREME ZA PREGON, OROŽJA IN STRELIVA IZ ČLENA 1

Naslednji seznam je okviren: lahko da so potrebne nekatere dopolnitve ali zamenjave.

| | Oprema za pregon







  Intervencijske čelade | 1 008 |
| --- | --- | --- |
| Policijski ščiti | 240 |
| Specialna obutev | 1 008 |
| Ščitniki za goleni (v paru) | 950 |
| Ramenski ščitniki | 950 |
| Ščitnik podlakti (v paru) | 950 |
| Gumijevke | 1 008 |
| Držala za gumijevke | 1 008 |
| Pasovi | 1 008 |
| Posamezne lisice za vklepanje | 1 000 |
| Maske | 950 |
| Protiizgredniška oblačila | 1 008 |
| Nosilci granat | 193 |
| Plastične lisice za vklepanje (za rezervo) | 1 000 |
| Gasilni aparati | 100 |

Oprema za pregon

Intervencijske čelade

1 008

Policijski ščiti

240

Specialna obutev

1 008

Ščitniki za goleni (v paru)

950

Ramenski ščitniki

950

Ščitnik podlakti (v paru)

950

Gumijevke

1 008

Držala za gumijevke

1 008

Pasovi

1 008

Posamezne lisice za vklepanje

1 000

Maske

950

Protiizgredniška oblačila

1 008

Nosilci granat

193

Plastične lisice za vklepanje (za rezervo)

1 000

Gasilni aparati

100

| | Orožje







  Avtomatske pištole | 1 008 |
| --- | --- | --- |
| Puškomitraljezi | 300 |
| Protiizgredniško strelno orožje | 100 |
| Naprava za izstrelitev granat (bazuka) | 100 |

Orožje

Avtomatske pištole

1 008

Puškomitraljezi

300

Protiizgredniško strelno orožje

100

Naprava za izstrelitev granat (bazuka)

100

| | Eksplozivna sredstva (na enoto)







  Bombe, napolnjene s solzivcem | 2 000 |
| --- | --- | --- |
| Tromblonske mine | 5 000 |
| Ročne granate | 5 000 |
| Strelivo kalibra 9 mm | 500 |

Eksplozivna sredstva (na enoto)

Bombe, napolnjene s solzivcem

2 000

Tromblonske mine

5 000

Ročne granate

5 000

Strelivo kalibra 9 mm

500

| | Drugo







  Torba za dokumente | 200 |
| --- | --- | --- |
| Daljnogledi | 116 |
| Odsevni telovniki (promet) | 200 |
| Piščalke | 1 008 |
| Kompasi | 1 000 |
| Zgornji zaščitni jopiči | 400 |

Drugo

Torba za dokumente

200

Daljnogledi

116

Odsevni telovniki (promet)

200

Piščalke

1 008

Kompasi

1 000

Zgornji zaščitni jopiči

400

---

PRILOGA II

PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC IZ ČLENA 3(2)

| 1. | Naslednje države članice so se dogovorile, da namenijo prispevke v naravi: Belgija, Nemčija, Madžarska. |
| --- | --- |

1.

Naslednje države članice so se dogovorile, da namenijo prispevke v naravi: Belgija, Nemčija, Madžarska.

| 2. | Naslednje države članice so se dogovorile, da namenijo finančne prispevke: Nizozemska, Združeno kraljestvo, Švedska (1), Luksemburg, Irska in Danska. |
| --- | --- |

2.

Naslednje države članice so se dogovorile, da namenijo finančne prispevke: Nizozemska, Združeno kraljestvo, Švedska (1), Luksemburg, Irska in Danska.

| 3. | Države članice so se odločile, da prispevajo finančne prispevke ali prispevke v naravi, pod pogojem, da so dana trdna jamstva, ki zagotavljajo:






  (a) | Popolno usklajenost s postopki in obveznostmi držav članic in EU, ki se uporabljajo za izvoz opreme za pregon, orožja in streliva. |
| --- | --- | --- |

3.

Države članice so se odločile, da prispevajo finančne prispevke ali prispevke v naravi, pod pogojem, da so dana trdna jamstva, ki zagotavljajo:

(a)

Popolno usklajenost s postopki in obveznostmi držav članic in EU, ki se uporabljajo za izvoz opreme za pregon, orožja in streliva.

| (b) | Popolno sledljivost vse opreme za pregon, orožja in streliva za ZPE. Vsa oprema za pregon, orožje in strelivo, ki se daruje ali se kupi iz finančnih prispevkov, se skupaj s serijskimi številkami navede na seznamu, ki se redno ažurira. Vsa oprema za pregon, orožje in strelivo morajo biti sledljivi za celotno trajanje projekta. Vsa oprema za pregon, orožje in strelivo, ki je na razpolago, je namenjeno izključni uporabi ZPE in se ne sme dati na razpolago katerikoli drugi enoti, ne-policijski skupini ali uporabniku niti se ne sme ponovno izvoziti. |
| --- | --- |

(b)

Popolno sledljivost vse opreme za pregon, orožja in streliva za ZPE. Vsa oprema za pregon, orožje in strelivo, ki se daruje ali se kupi iz finančnih prispevkov, se skupaj s serijskimi številkami navede na seznamu, ki se redno ažurira. Vsa oprema za pregon, orožje in strelivo morajo biti sledljivi za celotno trajanje projekta. Vsa oprema za pregon, orožje in strelivo, ki je na razpolago, je namenjeno izključni uporabi ZPE in se ne sme dati na razpolago katerikoli drugi enoti, ne-policijski skupini ali uporabniku niti se ne sme ponovno izvoziti.

| (c) | Najstrožjo odgovornost za vsa sredstva in opremo za pregon, orožje in strelivo. Vlada DRK je v celoti odgovorna za uporabo prispevkov držav članic, tako finančnih kot v naravi, izključno za namen iz člena 1. |
| --- | --- |

(c)

Najstrožjo odgovornost za vsa sredstva in opremo za pregon, orožje in strelivo. Vlada DRK je v celoti odgovorna za uporabo prispevkov držav članic, tako finančnih kot v naravi, izključno za namen iz člena 1.

| (d) | Ustrezen in učinkovit nadzor odhodkov. Neodvisni revizor preveri, da so sredstva uporabljena za namen iz člena 1. |
| --- | --- |

(d)

Ustrezen in učinkovit nadzor odhodkov. Neodvisni revizor preveri, da so sredstva uporabljena za namen iz člena 1.

| 4. | Za finančni prispevek Danske je treba upoštevati še dodatni pogoj, po katerem naj se prispevek uporabi v skladu s smernicami za razvojno pomoč OECD DAC, prispevek pa se pri Odboru DAC navaja kot uradna danska razvojna pomoč. |
| --- | --- |

4.

Za finančni prispevek Danske je treba upoštevati še dodatni pogoj, po katerem naj se prispevek uporabi v skladu s smernicami za razvojno pomoč OECD DAC, prispevek pa se pri Odboru DAC navaja kot uradna danska razvojna pomoč.

---

(1)  Skladno z ustreznimi nacionalnimi postopki.

---

| 19.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/46

---

SKUPNI UKREP SVETA 2004/495/SZVP

z dne 17. maja 2004

o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe zoper njegovo širjenje, katere je treba sprejeti tako v EU kot tudi v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe zoper njegovo širjenje, katere je treba sprejeti tako v EU kot tudi v tretjih državah.

| (2) | EU dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III, še zlasti s finančnimi sredstvi za podporo posebnih projektov, ki jih izvajajo multilateralne institucije, kakršna je Mednarodna agencija za atomsko energijo (MAAE). |
| --- | --- |

(2)

EU dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III, še zlasti s finančnimi sredstvi za podporo posebnih projektov, ki jih izvajajo multilateralne institucije, kakršna je Mednarodna agencija za atomsko energijo (MAAE).

| (3) | Kar zadeva EU, je 22. decembra 2003 Svet sprejel Direktivo 2003/122/EURATOM (1) o nadzoru visoko aktivnih zaprtih radioaktivnih virov in sekundarnih virov v EU, sicer pa ostaja pomemben cilj krepitev nadzora visoko aktivnih radioaktivnih virov sevanja v vseh tretjih državah v skladu z izjavo in akcijskim načrtom G-8 o varovanju radioaktivnih virov. |
| --- | --- |

(3)

Kar zadeva EU, je 22. decembra 2003 Svet sprejel Direktivo 2003/122/EURATOM (1) o nadzoru visoko aktivnih zaprtih radioaktivnih virov in sekundarnih virov v EU, sicer pa ostaja pomemben cilj krepitev nadzora visoko aktivnih radioaktivnih virov sevanja v vseh tretjih državah v skladu z izjavo in akcijskim načrtom G-8 o varovanju radioaktivnih virov.

| (4) | Izboljšanje fizične zaščite jedrskega materiala, objektov in naprav ter odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet prispevajo k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje. |
| --- | --- |

(4)

Izboljšanje fizične zaščite jedrskega materiala, objektov in naprav ter odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet prispevajo k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje.

| (5) | MAAE sledi istim ciljem, kakor so navedeni v (3) in (4). Tako ravna v kontekstu revidiranih Pravil ravnanja za varnost in zaščito radioaktivnih virov (Code of Conduct on the Safety and Security of Radioactive Sources), ki jih je septembra 2003 potrdil svet guvernerjev MAAE in v kontekstu izvajanja svojega Načrta za jedrsko varnost (Nuclear Security Plan), ki se financira iz prostovoljnih prispevkov v njen sklad za jedrsko varnost (Nuclear Security Fund). MAAE se prav tako trudi za okrepitev Konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala |
| --- | --- |

(5)

MAAE sledi istim ciljem, kakor so navedeni v (3) in (4). Tako ravna v kontekstu revidiranih Pravil ravnanja za varnost in zaščito radioaktivnih virov (Code of Conduct on the Safety and Security of Radioactive Sources), ki jih je septembra 2003 potrdil svet guvernerjev MAAE in v kontekstu izvajanja svojega Načrta za jedrsko varnost (Nuclear Security Plan), ki se financira iz prostovoljnih prispevkov v njen sklad za jedrsko varnost (Nuclear Security Fund). MAAE se prav tako trudi za okrepitev Konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala

| (6) | Komisija je privolila v to, da se ji poveri nadzor pravilnega izvajanja prispevka EU – |
| --- | --- |

(6)

Komisija je privolila v to, da se ji poveri nadzor pravilnega izvajanja prispevka EU –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   S ciljem takojšnjega in praktičnega izvajanja nekaterih elementov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, EU podpira dejavnosti MAAE v okviru njenega Načrta za jedrsko varnost, katerega cilji so:

| — | izboljšanje zadevnega strokovnega znanja in zaščite materiala in opreme, ki bi lahko postala predmet širjenja, |
| --- | --- |

—

izboljšanje zadevnega strokovnega znanja in zaščite materiala in opreme, ki bi lahko postala predmet širjenja,

| — | izboljšanje odkrivanja in odzivanja na nedovoljen promet z jedrskim materialom in radioaktivnimi snovmi. |
| --- | --- |

—

izboljšanje odkrivanja in odzivanja na nedovoljen promet z jedrskim materialom in radioaktivnimi snovmi.

2.   Projekti MAAE, ki ustrezajo ukrepom iz Strategije EU, so projekti, ki si za cilj zastavljajo krepitev:

| — | fizične zaščite jedrskih in drugih radioaktivnih materialov med uporabo, skladiščenjem in prevozom ter jedrskih objektov in naprav, |
| --- | --- |

—

fizične zaščite jedrskih in drugih radioaktivnih materialov med uporabo, skladiščenjem in prevozom ter jedrskih objektov in naprav,

| — | varnosti radioaktivnih materialov za nejedrske namene, |
| --- | --- |

—

varnosti radioaktivnih materialov za nejedrske namene,

| — | zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet. |
| --- | --- |

—

zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet.

Ti projekti se bodo izvajali v državah, ki potrebujejo pomoč na področju jedrske varnosti.

Zgoraj navedeni projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Referenčni finančni okvir za izvedbo teh treh projektov, ki so našteti v odstavku 2 člena 1 znaša 3 329 000 EUR.

2.   Za upravljanje z izdatki iz odstavka 1, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, se uporabljajo postopki in pravila Skupnosti za proračunske zadeve, razen da kakršna koli pred-financiranja ne ostanejo v lasti Skupnosti.

3.   Za namene izvajanja projektov iz člena 1 Komisija sklene finančni sporazum z MAAE o pogojih za uporabo prispevkov EU v obliki nepovratnih sredstev. Finančni sporazum, ki se bo sklenil, določa, da MAAE zagotovi preglednost prispevkov EU glede na njihovo velikost.

4.   Komisija poroča Svetu skupaj s predsedstvom o izvajanju prispevkov EU.

Člen 3

Predsedstvo je v popolnem sodelovanju s Komisijo pristojno za izvajanje tega skupnega ukrepa. Komisija nadzira pravilno izvajanje projektov iz člena 2.

Člen 4

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Veljati preneha 15 mesecev po sprejetju.

Člen 5

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 346, 31.12.2003, str. 57.

1

---

PRILOGA

Podpora EU dejavnostim MAAE iz Načrta za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

1.   Opis

Svet guvernerjev Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) je marca 2002 potrdil načrt dejavnosti za zaščito pred jedrskim terorizmom. Načrt predvideva celostni pristop k jedrski varnosti ob priznavanju potrebe po stalni zaščiti jedrskih in drugih radioaktivnih materialov. Zaščita in varovanje jedrskega materiala med uporabo, skladiščenjem in prevozom so ključnega pomena pri zagotavljanju višje ravni varnosti in dolgoročnem ohranjanju izboljšane varnosti. Vendar morajo biti v primeru, da zaščitni ukrepi odpovejo ali da jedrski material na svoji lokaciji še ni zaščiten, določeni ukrepi za odkrivanje kraj ali poskusov tihotapljenja materiala.

Povpraševanje po podpori za te aktivnosti je v vseh državah članicah Agencije in tudi v državah, ki še niso članice MAAE, visoko. Vendar se ti projekti v prvi vrsti osredotočajo na države jugovzhodne Evrope: Bolgarijo, Turčijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Srbijo in Črno goro, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Romunijo, Moldavijo in na območje srednje Azije: Kazahstan, Kirgizistan, Uzbekistan, Tadžikistan in Turkmenistan. Dejavnosti so predvidene tudi v Armeniji, Azerbajdžanu in Gruziji.

Na začetku bo opravljena ocenjevalna misija – International Nuclear Security Advisory Service Mission, INSServ (Mednarodna svetovalna misija za jedrsko varnost) –, na podlagi katere bodo določene prednostne naloge. V ta namen bo skupina priznanih strokovnjakov ocenila trenutno stanje že vzpostavljenih ukrepov jedrske varnosti v zgoraj omenjenih državah in predložila priporočila za izboljšanje. Priporočila, ki bodo pomenila temelj za določitev poznejše pomoči, bodo zajemala trenutno stanje in potrebo po izboljšanju v zvezi s preprečevanjem ali odkrivanjem in odzivanjem na zlonamerna dejanja, pri katerih gre za uporabo tako jedrskih in drugih radioaktivnih materialov, vključno z materiali za nejedrsko uporabo, kot tudi jedrskih objektov in naprav.

Kot rezultat te ocenjevalne misije bodo določene prednostne naloge z izbiro največ šestih držav za vsak projekt, ki bo financiran s proračunom, razpoložljivim v okviru podpore EU.

Nato bodo v izbranih državah projekti izvedeni na treh področjih:

| 1. | Krepitev fizične zaščite jedrskih in drugih radioaktivnih materialov med uporabo, skladiščenjem in prevozom ter jedrskih objektov in naprav
  Materiali, uporabljeni ali skladiščeni v jedrskih objektih in napravah ter na lokacijah, morajo biti ustrezno knjiženi in zaščiteni, da se prepreči kraja ali sabotaža. Učinkovit regulativni sistem bi moral določiti elemente, ki zahtevajo izvajanje na ravni države in uporabnika. |
| --- | --- |

1.

Krepitev fizične zaščite jedrskih in drugih radioaktivnih materialov med uporabo, skladiščenjem in prevozom ter jedrskih objektov in naprav

Materiali, uporabljeni ali skladiščeni v jedrskih objektih in napravah ter na lokacijah, morajo biti ustrezno knjiženi in zaščiteni, da se prepreči kraja ali sabotaža. Učinkovit regulativni sistem bi moral določiti elemente, ki zahtevajo izvajanje na ravni države in uporabnika.

| 2. | Krepitev varnosti radioaktivnih materialov za nejedrske namene
  Radioaktivni materiali in v nekaterih primerih izvorni jedrski material se pogosto uporabljajo za nejedrske namene, npr. v medicini ali industriji. Nekateri od teh virov sevanja so visoko radioaktivni in spadajo v kategorije 1-3 v skladu s Kategorizacijo radioaktivnih virov sevanja TECDOC MAAE. Ti viri sevanja lahko v odsotnosti ustreznega nadzora in zaščite pridejo v napačne roke in se uporabijo za zlonamerne aktivnosti. Regulativni sistemi, ki zajemajo uporabo, skladiščenje in prevoz radioaktivnega materiala, morajo biti učinkoviti in delovati ustrezno. Močne, slabše varovane radioaktivne vire sevanja je treba pri uporabi ali skladiščenju zaščititi pred zlonamernimi dejanji, ko pa niso več potrebni, jih je treba razgraditi in odstraniti kot radioaktivne odpadke v varno in zavarovano skladišče. |
| --- | --- |

2.

Krepitev varnosti radioaktivnih materialov za nejedrske namene

Radioaktivni materiali in v nekaterih primerih izvorni jedrski material se pogosto uporabljajo za nejedrske namene, npr. v medicini ali industriji. Nekateri od teh virov sevanja so visoko radioaktivni in spadajo v kategorije 1-3 v skladu s Kategorizacijo radioaktivnih virov sevanja TECDOC MAAE. Ti viri sevanja lahko v odsotnosti ustreznega nadzora in zaščite pridejo v napačne roke in se uporabijo za zlonamerne aktivnosti. Regulativni sistemi, ki zajemajo uporabo, skladiščenje in prevoz radioaktivnega materiala, morajo biti učinkoviti in delovati ustrezno. Močne, slabše varovane radioaktivne vire sevanja je treba pri uporabi ali skladiščenju zaščititi pred zlonamernimi dejanji, ko pa niso več potrebni, jih je treba razgraditi in odstraniti kot radioaktivne odpadke v varno in zavarovano skladišče.

| 3. | Krepitev zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet
  Nedovoljen promet je nedovoljeno prejemanje, nabava, raba, prevoz ali odstranjevanje jedrskega materiala in drugih radioaktivnih snovi, ne glede ali gre pri tem za naklepno dejanje ali ne in ne glede ali so bile pri tem prekoračene mednarodne meje.
  Preprosta jedrska eksplozivna naprava ali radiološka razpršilna naprava v teroristične namene ne more biti izdelana brez materiala, pridobljenega kot rezultat nedovoljenega prometa. Poleg tega obstaja možnost, da je bila občutljiva jedrska oprema ali tehnologija za izdelavo občutljivega materiala, ki je namenjen za preprosto jedrsko orožje ali njegovo proizvodnjo, prav tako pridobljena z nedovoljeno trgovino. Mogoče je sklepati, da je treba takšne materiale ali tehnologije prenesti preko meje, da lahko dosežejo končno destinacijo. Za boj proti nedovoljenemu prometu morajo države zato predvideti potrebne regulativne in tehnične sisteme (vključno z uporabniku prijaznimi instrumenti) ter razpoložljive postopke in informacije o mejnih postajah za odkrivanje poskusov tihotapljenja radioaktivnih snovi (vključno s cepljivimi radioaktivnimi snovmi) ali nedovoljeno trgovino z občutljivo opremo in tehnologijo.
  Sprejeti je treba torej učinkovite ukrepe kot odgovor na taka dejanja in za zaseg kakršnega koli radioaktivnega materiala. Uslužbenci organov pregona (carina, policija itd.) pogosto niso usposobljeni za rabo opreme za odkrivanje in zato niso seznanjeni z občutljivo opremo in tehnologijo. Usposabljanje teh častnikov je zato bistvenega pomena za uspeh ukrepov, sprejetih za odkrivanje nedovoljenega prometa. Zaposlenim različnih kategorij bi bilo treba ponuditi različne oblike izobraževanja in usposabljanja, tako glede rabe instrumentov za odkrivanje kot glede ovrednotenja merilnih rezultatov teh instrumentov, da bi lahko sprejemali odločitve glede nadaljnjih aktivnosti. |
| --- | --- |

3.

Krepitev zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet

Nedovoljen promet je nedovoljeno prejemanje, nabava, raba, prevoz ali odstranjevanje jedrskega materiala in drugih radioaktivnih snovi, ne glede ali gre pri tem za naklepno dejanje ali ne in ne glede ali so bile pri tem prekoračene mednarodne meje.

Preprosta jedrska eksplozivna naprava ali radiološka razpršilna naprava v teroristične namene ne more biti izdelana brez materiala, pridobljenega kot rezultat nedovoljenega prometa. Poleg tega obstaja možnost, da je bila občutljiva jedrska oprema ali tehnologija za izdelavo občutljivega materiala, ki je namenjen za preprosto jedrsko orožje ali njegovo proizvodnjo, prav tako pridobljena z nedovoljeno trgovino. Mogoče je sklepati, da je treba takšne materiale ali tehnologije prenesti preko meje, da lahko dosežejo končno destinacijo. Za boj proti nedovoljenemu prometu morajo države zato predvideti potrebne regulativne in tehnične sisteme (vključno z uporabniku prijaznimi instrumenti) ter razpoložljive postopke in informacije o mejnih postajah za odkrivanje poskusov tihotapljenja radioaktivnih snovi (vključno s cepljivimi radioaktivnimi snovmi) ali nedovoljeno trgovino z občutljivo opremo in tehnologijo.

Sprejeti je treba torej učinkovite ukrepe kot odgovor na taka dejanja in za zaseg kakršnega koli radioaktivnega materiala. Uslužbenci organov pregona (carina, policija itd.) pogosto niso usposobljeni za rabo opreme za odkrivanje in zato niso seznanjeni z občutljivo opremo in tehnologijo. Usposabljanje teh častnikov je zato bistvenega pomena za uspeh ukrepov, sprejetih za odkrivanje nedovoljenega prometa. Zaposlenim različnih kategorij bi bilo treba ponuditi različne oblike izobraževanja in usposabljanja, tako glede rabe instrumentov za odkrivanje kot glede ovrednotenja merilnih rezultatov teh instrumentov, da bi lahko sprejemali odločitve glede nadaljnjih aktivnosti.

2.   Cilji

Splošni cilj: Krepitev jedrske varnosti v izbranih državah.

2.1.   Ocenjevalna misija: Kritje stroškov mednarodnih misij za jedrsko varnost

MAAE bo opravila misije za jedrsko varnost zaradi opredelitev potreb po krepitvi jedrske varnosti v vsaki od 17 držav iz točke 1. Misije bodo krile fizično varovanje in varnost jedrskih in nejedrskih projektov, vključno s potrebim regulativnim sistemom, kot tudi uveljavljene ukrepe za boj proti nedovoljenemu prometu.

Projekti kot del široko zastavljene zgoraj omenjene svetovalne misije za jedrsko varnost

| — | se bodo začeli z oceno stanja fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov in varovanjem vseh jedrskih ali raziskovalnih objektov in naprav ali lokacij, kjer se te materiale uporablja ali skladišči. V 17 državah obstaja skupno 26 jedrskih objektov in naprav ter lokacij. Skupina objektov in naprav ter lokacij s temi materiali bo izbrana za postopno nadgradnjo in podporo; |
| --- | --- |

—

se bodo začeli z oceno stanja fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov in varovanjem vseh jedrskih ali raziskovalnih objektov in naprav ali lokacij, kjer se te materiale uporablja ali skladišči. V 17 državah obstaja skupno 26 jedrskih objektov in naprav ter lokacij. Skupina objektov in naprav ter lokacij s temi materiali bo izbrana za postopno nadgradnjo in podporo;

| — | bodo opredelili nujne potrebe z upoštevanjem nadgradnje regulativne infrastrukture v 17 državah in opredelil potrebo po zagotavljanju dodatnega varovanja močnih, nevarovanih virov sevanja. V okviru misije bo določena tudi posebna oprema, potrebna za zagotovitev zaščite; |
| --- | --- |

—

bodo opredelili nujne potrebe z upoštevanjem nadgradnje regulativne infrastrukture v 17 državah in opredelil potrebo po zagotavljanju dodatnega varovanja močnih, nevarovanih virov sevanja. V okviru misije bo določena tudi posebna oprema, potrebna za zagotovitev zaščite;

| — | bodo vključevali presojo trenutnega stanja zmogljivosti ter oceno zahtev po krepitvi državnih ukrepov za boj proti nedovoljenemu prometu. |
| --- | --- |

—

bodo vključevali presojo trenutnega stanja zmogljivosti ter oceno zahtev po krepitvi državnih ukrepov za boj proti nedovoljenemu prometu.

2.2.   Izvajanje konkretnih ukrepov, ki jih je ocenjevalna misija opredelila kot prednostne naloge

Projekt 1

Krepitev fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov med uporabo, skladiščenjem in prevozom ter v jedrskih objektih

Namen projekta: krepitev fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov v izbranih državah.

Rezultati projekta:

| — | izboljšano fizično varovanje izbranih objektov in naprav ter prednostnih lokacij; |
| --- | --- |

—

izboljšano fizično varovanje izbranih objektov in naprav ter prednostnih lokacij;

| — | izboljšana nacionalna nadzorna infrastruktura za fizično varovanje s pomočjo izvedencev; |
| --- | --- |

—

izboljšana nacionalna nadzorna infrastruktura za fizično varovanje s pomočjo izvedencev;

| — | zagotavljanje usposabljanja osebja v izbranih državah. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje usposabljanja osebja v izbranih državah.

Projekt 2

Krepitev varnosti radioaktivnih materialov v nejedrskih projektih

Namen projekta: krepitev varnosti radioaktivnega materiala za nejedrske namene v izbranih državah.

Rezultati projekta:

| — | izboljšana nacionalna nadzorna infrastruktura za varnost in zaščito radioaktivnega materiala s pomočjo izvedencev; |
| --- | --- |

—

izboljšana nacionalna nadzorna infrastruktura za varnost in zaščito radioaktivnega materiala s pomočjo izvedencev;

| — | zavarovanje ali po potrebi razgradnja ali odstranitev do 30 nezaščitenih virov sevanja; |
| --- | --- |

—

zavarovanje ali po potrebi razgradnja ali odstranitev do 30 nezaščitenih virov sevanja;

| — | zagotavljanje usposabljanja osebja v izbranih državah. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje usposabljanja osebja v izbranih državah.

Projekt 3

Krepitev zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet

Namen projekta: okrepiti zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet v izbranih državah.

Rezultati projekta:

| — | zbrane in ovrednotene izpopolnjene informacije iz odprtih virov in državnih točk za stike o nedovoljenem prometu z jedrskim materialom z namenom izboljšati poznavanje in okoliščine nedovoljenega prometa z jedrskim materialom. Te informacije bodo olajšale določanje različnih prednostnih aktivnosti za boj proti nedovoljenemu prometu; |
| --- | --- |

—

zbrane in ovrednotene izpopolnjene informacije iz odprtih virov in državnih točk za stike o nedovoljenem prometu z jedrskim materialom z namenom izboljšati poznavanje in okoliščine nedovoljenega prometa z jedrskim materialom. Te informacije bodo olajšale določanje različnih prednostnih aktivnosti za boj proti nedovoljenemu prometu;

| — | oblikovanje nacionalnih okvirov z izvedensko pomočjo za boj proti nedovoljenemu prometu in za izboljšanje nacionalnega usklajevanja nadzora prenosa čez meje radioaktivnih materialov, občutljive jedrske opreme in tehnologije v izbranih državah; |
| --- | --- |

—

oblikovanje nacionalnih okvirov z izvedensko pomočjo za boj proti nedovoljenemu prometu in za izboljšanje nacionalnega usklajevanja nadzora prenosa čez meje radioaktivnih materialov, občutljive jedrske opreme in tehnologije v izbranih državah;

| — | nadgrajena oprema za nadzor meje na izbranih mejnih prehodih; |
| --- | --- |

—

nadgrajena oprema za nadzor meje na izbranih mejnih prehodih;

| — | zagotovljeno usposabljanje za uslužbence organov pregona. |
| --- | --- |

—

zagotovljeno usposabljanje za uslužbence organov pregona.

3.   Trajanje

Ocenjevalna misija bo izvedena v obdobju treh mesecev po podpisu finančnega sporazuma med Komisijo in MAAE. Ti trije projekti bodo potekali vzporedno v naslednjih 12 mesecih.

Ocenjeni skupni čas trajanja za izvedbo skupnega ukrepa je 15 mesecev.

4.   Upravičenci

Upravičenke so države, v katerih bo potekala presoja in se bodo izvajali projekti, ki bodo sledili. Njihovi organi bodo deležni pomoči pri razumevanju šibkih točk in podpore pri iskanju rešitev in povečanju varnosti.

5.   Subjekti, ki jim bo zaupana izvedba projekta

Izvedba projekta bo zaupana MAAE. Misije za jedrsko varnost bodo izvedene po standardnem načinu delovanja misij MAAE, ki jih bodo izvedli strokovnjaki držav članic MAAE. Te tri projekte bo neposredno izvedlo osebje MAAE, izbrani strokovnjaki držav članic MAAE ali pogodbeniki. V primeru pogodbenikov bo MAAE nakup vseh dobrin, dela ali storitev v okviru akcije izpeljala v skladu z veljavnimi pravili in postopki MAAE, kot je določeno v Sporazumu z mednarodno organizacijo o prispevku Evropske skupnosti.

6.   Udeležene tretje osebe

Ta projekt bo 100 % financiran s skupnim ukrepom EU. Strokovnjaki držav članic MAAE se lahko štejejo kot udeležene tretje osebe. Delovali bodo po standardnih pravilih delovanja strokovnjakov MAAE.

7.   Ocena potrebnih sredstev

Prispevek EU bo kril ocenjevalno misijo in izvajanje treh projektov, opisanih v točki 2.2. Ocenjeni stroški so naslednji:

| Misije za jedrsko varnost (17 držav): | 303 000 EUR |
| --- | --- |
| Projekt 1 (6 držav): | 854 200 EUR |
| Projekt 2 (6 držav): | 1 136 700 EUR |
| Projekt 3 (6 držav): | 946 600 EUR |

Misije za jedrsko varnost (17 držav):

303 000 EUR

Projekt 1 (6 držav):

854 200 EUR

Projekt 2 (6 držav):

1 136 700 EUR

Projekt 3 (6 držav):

946 600 EUR

Poleg tega je za nepredvidene stroške vključena varnostna rezerva v višini približno 3 % upravičenih stroškov (za skupni znesek 88 500 EUR).

8.   Referenčni finančni okvir za kritje stroškov projekta

Skupni stroški projekta znašajo 3 329 000 EUR.

---