# Eiropas Savienības C 322/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 322 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 12. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 322

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 12. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 322/01 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 11. septembris | 1 |
| 2023/C 322/02 | Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā | 2 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 322/01

Euro maiņas kurss – 2023. gada 11. septembris

1

2023/C 322/02

Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā

EFSA

2

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 322/03 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 3 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 322/03

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

3

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 11. septembris

(2023/C 322/01)

1 euro =

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0724 |
| JPY | Japānas jena | 157,16 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4582 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85650 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,8795 |
| CHF | Šveices franks | 0,9560 |
| ISK | Islandes krona | 143,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,4240 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,508 |
| HUF | Ungārijas forints | 384,10 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6438 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9635 |
| TRY | Turcijas lira | 28,8196 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6655 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4565 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3995 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8100 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4594 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 425,94 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,2681 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8230 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 477,43 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0129 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,837 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 38,049 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,3205 |
| MXN | Meksikas peso | 18,8201 |
| INR | Indijas rūpija | 88,9735 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0724

JPY

Japānas jena

157,16

DKK

Dānijas krona

7,4582

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85650

SEK

Zviedrijas krona

11,8795

CHF

Šveices franks

0,9560

ISK

Islandes krona

143,70

NOK

Norvēģijas krona

11,4240

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,508

HUF

Ungārijas forints

384,10

PLN

Polijas zlots

4,6438

RON

Rumānijas leja

4,9635

TRY

Turcijas lira

28,8196

AUD

Austrālijas dolārs

1,6655

CAD

Kanādas dolārs

1,4565

HKD

Hongkongas dolārs

8,3995

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8100

SGD

Singapūras dolārs

1,4594

KRW

Dienvidkorejas vona

1 425,94

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,2681

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8230

IDR

Indonēzijas rūpija

16 477,43

MYR

Malaizijas ringits

5,0129

PHP

Filipīnu peso

60,837

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

38,049

BRL

Brazīlijas reāls

5,3205

MXN

Meksikas peso

18,8201

INR

Indijas rūpija

88,9735

---

(1)  
  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

1

Datu avots

---

| 12.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/2

---

Tīkls starp organizācijām, kuru darbības sfēra ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) misijas jomā

(2023/C 322/02)

Regulas (EK) Nr. 178/2002 (1) 36. panta 2. punktā ir minēts, ka “valde pēc izpilddirektora priekšlikuma izstrādā publiski pieejamu sarakstu, kurā iekļauj kompetentās organizācijas, ko izraudzījušās dalībvalstis un kas individuāli vai tīklā var palīdzēt Iestādei īstenot tās misiju”.

1

Šo sarakstu EFSA valde pirmoreiz izstrādāja 2006. gada 19. decembrī, un kopš tā laika

EFSA

| i. | pēc EFSA izpilddirektora priekšlikumiem to regulāri atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu pārskatus vai priekšlikumus par no jauna norīkotām organizācijām (saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2230/2004 (2) 2. panta 4. punktu); |
| --- | --- |

i.

pēc EFSA izpilddirektora priekšlikumiem to regulāri atjaunina, ņemot vērā dalībvalstu pārskatus vai priekšlikumus par no jauna norīkotām organizācijām (saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2230/2004 (2) 2. panta 4. punktu);

EFSA

2

| ii. | to publisko EFSA tīmekļa vietnē, kur ir pieejams kompetento organizāciju atjaunināts saraksts. |
| --- | --- |

ii.

to publisko EFSA tīmekļa vietnē, kur ir pieejams kompetento organizāciju atjaunināts saraksts.

EFSA

Attiecīgā informācija ir pieejama šādās EFSA tīmekļa vietnes saitēs:

EFSA

| i. | jaunākie grozījumi kompetento organizāciju sarakstā, ko EFSA valde veica 2023. gada 4. septembrī – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg |
| --- | --- |

i.

jaunākie grozījumi kompetento organizāciju sarakstā, ko EFSA valde veica 2023. gada 4. septembrī – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg

EFSA

EFSA regulāri atjaunina šo paziņojumu, jo īpaši attiecībā uz tīmekļa vietņu saitēm.

Lai saņemtu sīkāku informāciju, rakstiet uz Cooperation.Article36@efsa.europa.eu

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

1

(2)  Komisijas 2004. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2230/2004 par Regulas (EK) Nr. 178/2002 izpildes kārtību attiecībā uz organizāciju tīklu, kas darbojas jomās, kas ietilpst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes kompetencē (OV L 379, 24.12.2004., 64. lpp.), ar jaunākajiem grozījumiem).

2

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 12.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 322/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 322/3

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2023/C 322/03)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

1

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Cecina de León”

“Cecina de León”

ES Nr.: PGI-ES-0103-AM02 – 7.9.2021

ES Nr.: PGI-ES-0103-AM02 – 7.9.2021

ACVN ( ) AĢIN (X)

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Grupas nosaukums: Consejo Regulador I.G.P.
  “Cecina de León” [AĢIN “Cecina de León” regulatīvā padome)

Consejo Regulador I.G.P.

Adrese: Calle Padres Redentoristas, 26 24700 Astorga (León), España

Tālr. +34 987615275

E-pasts: consejo@cecinadeleon.org

Pieteikuma iesniedzēja grupa pārstāv produkta “Cecina de León” ražotāju kolektīvās intereses un ir likumīgi ieinteresēta ar šo pieteikumu grozīt ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cecina de León” apzīmētā produkta specifikāciju. Tā ir arī grupa, kas sākotnēji iesniedza pieteikumu par šā produkta aizsargāto statusu.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☐

Produkta nosaukums

| ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- |

☒

Produkta apraksts

| ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- |

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

| ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| --- | --- |

☒

Izcelsmes apliecinājums

| ☒ | Ražošanas metode |
| --- | --- |

☒

Ražošanas metode

| ☒ | Saikne |
| --- | --- |

☒

Saikne

| ☒ | Marķējums |
| --- | --- |

☒

Marķējums

| ☒ | Cits [norādīt] |
| --- | --- |

☒

Cits [norādīt]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

Grozījuma vai grozījumu veids

| ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

| ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| --- | --- |

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

Grozījums vai grozījumi

5.1.   Grozījumi, kas ietekmē galvenos elementus

Grozījumi, kas ietekmē galvenos elementus

5.1.1.   Grozījums sadaļā “Produkta apraksts”

“Cecina de León” ražošanā izmantoto liellopu gaļas izgriezumu skaits ir palielināts no četriem līdz pieciem. To vidū ir iepriekšējā specifikācijā minētie izgriezumi, kas spāņu valodā ir pazīstami ar nosaukumiem tapa [ciskas iekšējais gabals], contra [ciskas pakaļējais gabals (iegurņa gabals)], babilla [ciskas ārējais gabals] un cadera [gūžas gabals]. Jaunais papildu izgriezums ir centro de contra [ciskas apakšējais gabals]. Šā grozījuma mērķis ir piedāvāt plašāku izgriezumu izvēli, lai reaģētu uz patērētāju pieprasījumu pēc mazākiem gaļas gabaliem, kas ir piemērotāki viņu vajadzībām.

tapa

contra

babilla

cadera

centro de contra

Centro de contra minimālais svars ir 4 kg, tas ir taisnstūrveida gabals, kas sastāv tikai no divgalvainā ciskas-gūžas muskuļa (m. gluteobiceps).

Centro de contra

m. gluteobiceps

Šī jaunā izgriezuma piemērotība ir pārbaudīta saskaņā ar ražošanas metodi, kas noteikta aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Cecina de León” specifikācijā. Rezultāti liecina, ka šis izgriezums atbilst specifikācijā noteiktajām produkta īpašībām.

Mūsdienās mājsaimniecības ir mazākas, un vairāk nekā pusē ģimeņu ir viens vai divi ģimenes locekļi. Tādēļ ir mainījušies patērētāju iepirkšanās paradumi, liekot ražotājiem pielāgot piedāvāto produktu izmērus un iepakojuma formātus. Centro de contra ir daļa no contra, un tā minimālais svars ir 4 kg. Tas tiek izmantots, lai apmierinātu tirgus pieprasījumu pēc mazākiem gaļas gabaliem, kas ir labāk piemēroti pašreizējām patēriņa tendencēm. Turklāt pieprasījums pēc “Cecina de León” pēdējos gados ir ievērojami palielinājies. Šī izgriezuma izmantošana var palielināt ražošanas un pārdošanas apjomu, produkta ražošanā iesaistot jaunus uzņēmumus, kuri jau izmanto šos izgriezumus, bet kuru produktiem nav piešķirta aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Cecina de León”.

Centro de contra

contra

(Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.2. punktu.)

5.2.   Grozījumi, kas neietekmē galvenos elementus

Grozījumi, kas neietekmē galvenos elementus

5.2.1.   Grozījums sadaļā “Izcelsmes apliecinājums”

Sadaļu “Izcelsmes apliecinājums” groza, lai tā atbilstu Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 4. panta 2. punktam. Pēc iekšējas izvērtēšanas ir atjauninātas kontroles metodes. Pašreizējā kontroles metode paredz iesaistīt degustācijas komiteju, kas pārbauda cecina organoleptiskās īpašības. Tā tiks aizstāta ar galaprodukta organoleptisko īpašību analīzēm laboratorijā, kurā pieejama vajadzīgā pieredze, aprīkojums, infrastruktūra un personāls.

cecina

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu.)

5.3.   Grozījums sadaļā “Ražošanas metode”

Grozījums sadaļā “Ražošanas metode”

5.3.1.   Grozījums sadaļā “Sālīšanas posms”

Atsauce uz minimālo sālīšanas ilgumu ir svītrota un maksimālais sālīšanas ilgums ir samazināts no 0,6 līdz 0,4 dienām uz vienu kilogramu, lai tādējādi samazinātu sāls saturu galaproduktā. Pašlaik sālīšanas ilgums atbilst specifikācijā atļautajam zemākajam ierobežojumam — 0,3 dienām uz kilogramu. Tomēr ražotāji prasa noteikt vēl īsāku sālīšanas laiku, lai iegūtu mazāk sāļu galaproduktu. Tas atspoguļo pašreizējās patērētāju vēlmes un pieprasījumu pēc veselīgākiem produktiem ar mazāku sāls saturu (Spānijas Stratēģija attiecībā uz uzturu, fizisko aktivitāti un aptaukošanās novēršanu).

Minimālā sāls satura ierobežojuma svītrošana no specifikācijas un maksimālā sāls satura ierobežojuma samazināšana ļaus cecina ražotājiem ražot produktus, kas satur mazāk sāls. Tomēr produktiem joprojām jāatbilst specifikācijā noteiktajām īpašībām, kas paliek nemainīgas, kā arī ir jāgarantē to mikrobioloģiskais drošums.

cecina

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

5.3.2.   Grozījums sadaļā “D posms — atpūtināšana”

Atsauce uz maksimālo atpūtināšanas ilgumu ir svītrota, savukārt minimālais atpūtināšanas laiks joprojām ir 30 dienas. Tas tika darīts, lai nodrošinātu, ka produkts pienācīgi izžūst, ņemot vērā katra izgriezuma īpatnības.

Atpūtināšanas posms ir vajadzīgs, lai no gaļas izdalītos ūdens un lai sāls varētu vienmērīgi iesūkties gaļā. Tas nodrošina bioķīmiskos procesus, kas nepieciešami, lai produkts iegūtu tam raksturīgo garšu un aromātu.

Šī posma maksimālā ilguma ierobežošana var novest pie tā, ka gaļas izgriezumi tiks turēti tādos apstākļos, kas ļauj tiem ātrāk izžūt, tādējādi negatīvi ietekmējot produkta organoleptisko īpašību pareizu attīstību un tā galīgo kvalitāti.

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

5.3.3.   Grozījums sadaļā “F posms — žāvēšana”

Žāvēšanas posma definīcija ir grozīta, lai siltākos mēnešos ļautu regulēt dabiskos apstākļus žāvēšanas kamerās un lai nodrošinātu atbilstošu siltuma un mitruma līmeni, kas nepieciešams produkta nogatavināšanai. Tādēļ šajā grozījumā ir paredzēta iespēja aprīkot žāvēšanas kameras ar piemērotiem mehānismiem, lai regulētu, standartizētu un palīdzētu uzturēt pienācīgus temperatūras un mitruma apstākļus žāvēšanas kamerās, kā arī nodrošinātu pastāvīgu ventilāciju visiem produktiem.

Ražošanas metode ir mainīta, lai atspoguļotu izmaiņas tradicionālajā ražošanas procesa sezonalitātē. Ir ņemta vērā klimata pārmaiņu ietekme uz ražošanas apstākļiem, kas neļauj ražot cecina optimālos apstākļos visa gada garumā.

cecina

Tradicionāli cecina galvenokārt ražoja rudenī, ziemā un pavasarī, jo vasaras Leonas provincē ir karstas, kas nekādi neveicina produkta pareizu žūšanu. Tomēr tagad cecina ražo visu cauru gadu, arī vasarā. Tāpēc ir būtiski spēt kontrolēt apstākļus, lai nodrošinātu optimālu gaļas apstrādi visa gada garumā. Jāņem vērā arī pēdējos gados Spānijā vērojamā klimata pārmaiņu ietekme. Kopš 1971. gada tiek novērota temperatūras paaugstināšanās tendence, un visjūtamākais pieaugums ir vērojams pārejā no vasaras uz rudeni un no pavasara uz vasaru, un jo īpaši vasarā, sezonai kļūstot aizvien ilgākai.

cecina

cecina

Tādēļ ir jānodrošina iespēja regulēt apstākļus žāvēšanas posmā. Īpaši svarīgi tas ir vasarā un mēnešos, kad klimata pārmaiņu radītā paaugstinātā temperatūra neļauj cecina izžūt tā, lai produkts atbilstu specifikācijā noteiktajām prasībām.

cecina

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

5.4.   Grozījums sadaļā “Marķēšana”

Grozījums sadaļā “Marķēšana”

Simboli, kuriem jābūt uz etiķetes, ir atjaunināti. Uz etiķetes tajā pašā vizuālajā laukā, kurā ir redzams produkta reģistrētais nosaukums, ir jābūt ES aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes simbolam.

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotipa attēls ir šāds:

Image 1

(Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.6. punktu.)

5.5.   Redakcionāli grozījumi

Redakcionāli grozījumi

5.5.1.   Izkārtojuma/noformējuma grozījumi

| a. | Dažu specifikācijas sadaļu virsraksti ir mainīti un lasāmības uzlabošanas nolūkā ir pievienots uzskaitījums alfabēta secībā. Iepriekšējās specifikācijas sadaļa “Produkta īpašības” tagad ir nosaukta šādi: “B. Produkta apraksts”. Sadaļa, kuras nosaukums iepriekš bija “Ģeogrāfiskais apgabals”, tagad ir nosaukta šādi: “C. Attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala robežu noteikšana”. Sadaļa, kuras nosaukums iepriekš bija “Ražošanas metode”, tagad ir nosaukta šādi: “E. Ražošanas metode”.
  (Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu). |
| --- | --- |

a.

Dažu specifikācijas sadaļu virsraksti ir mainīti un lasāmības uzlabošanas nolūkā ir pievienots uzskaitījums alfabēta secībā. Iepriekšējās specifikācijas sadaļa “Produkta īpašības” tagad ir nosaukta šādi: “B. Produkta apraksts”. Sadaļa, kuras nosaukums iepriekš bija “Ģeogrāfiskais apgabals”, tagad ir nosaukta šādi: “C. Attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala robežu noteikšana”. Sadaļa, kuras nosaukums iepriekš bija “Ražošanas metode”, tagad ir nosaukta šādi: “E. Ražošanas metode”.

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

| b. | Dokumentam ir pievienota šāda sadaļa: “A. Produkta nosaukums: “Cecina de León””.
  (Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu). |
| --- | --- |

b.

Dokumentam ir pievienota šāda sadaļa: “A. Produkta nosaukums: “Cecina de León””.

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

| c. | Sadaļas “B. Produkta apraksts” apakšsadaļā par contra norāde uz izgriezumu ir mainīta no “pats contra” un redondo (iepriekšējā specifikācijā) uz “centro de contra” un redondo. Nosaukums ir mainīts, lai padarītu produkta aprakstu vieglāk saprotamu, jo centro de contra tagad ir viens no galaprodukta ražošanā izmantotajiem žāvētās gaļas izgriezumiem.
  (Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.2. punktu). |
| --- | --- |

c.

Sadaļas “B. Produkta apraksts” apakšsadaļā par contra norāde uz izgriezumu ir mainīta no “pats contra” un redondo (iepriekšējā specifikācijā) uz “centro de contra” un redondo. Nosaukums ir mainīts, lai padarītu produkta aprakstu vieglāk saprotamu, jo centro de contra tagad ir viens no galaprodukta ražošanā izmantotajiem žāvētās gaļas izgriezumiem.

contra

contra

redondo

centro de contra

redondo

centro de contra

(Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.2. punktu).

| d. | Lielie burti, kas apzīmēja katru ražošanas procesa posmu, ir aizstāti ar mazajiem burtiem, lai tos nevarētu sajaukt ar burtiem, kas apzīmē produkta specifikācijas sadaļas.
  (Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu). |
| --- | --- |

d.

Lielie burti, kas apzīmēja katru ražošanas procesa posmu, ir aizstāti ar mazajiem burtiem, lai tos nevarētu sajaukt ar burtiem, kas apzīmē produkta specifikācijas sadaļas.

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

| e. | Atpūtināšanas posma aprakstā ir izlabota šāda kļūda: “Šā posma mērķis ir panākt sāls izdalīšanos”. Patiesībā šajā posmā izdalās ūdens.
  (Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu). |
| --- | --- |

e.

Atpūtināšanas posma aprakstā ir izlabota šāda kļūda: “Šā posma mērķis ir panākt sāls izdalīšanos”. Patiesībā šajā posmā izdalās ūdens.

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

| f. | Kļūda ir izlabota arī sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”: Daļā, kas attiecas uz Tratado de Agricultura General [Vispārīgais lauksaimniecības traktāts], ir norādīts, ka cecina [arī liellopu cecina] var iegūt arī no cita veida gaļas. Pēdējā atsauce uz cecina ir nepareiza. Tās vietā būtu jābūt vārdam “gaļu”, jo tā attiecas uz gaļas veidu.
  (Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 5. punktu). |
| --- | --- |

f.

Kļūda ir izlabota arī sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”: Daļā, kas attiecas uz Tratado de Agricultura General [Vispārīgais lauksaimniecības traktāts], ir norādīts, ka cecina [arī liellopu cecina] var iegūt arī no cita veida gaļas. Pēdējā atsauce uz cecina ir nepareiza. Tās vietā būtu jābūt vārdam “gaļu”, jo tā attiecas uz gaļas veidu.

Tratado de Agricultura General

cecina

cecina

cecina

(Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 5. punktu).

| g. | Sadaļā “Marķēšana” teksts par etiķešu atkārtotu izmantošanu ir rediģēts, lai padarītu to vieglāk lasāmu.
  (Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.6. punktu). |
| --- | --- |

g.

Sadaļā “Marķēšana” teksts par etiķešu atkārtotu izmantošanu ir rediģēts, lai padarītu to vieglāk lasāmu.

(Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 3.6. punktu).

| h. | Specifikācijas tekstā ir izlabotas vairākas pareizrakstības un gramatikas kļūdas.
  (Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu). |
| --- | --- |

h.

Specifikācijas tekstā ir izlabotas vairākas pareizrakstības un gramatikas kļūdas.

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

5.6.   Administratīvs grozījums sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”

Administratīvs grozījums sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu paliek nemainīga, taču tās apraksts ir grozīts, lai to saskaņotu ar Regulas Nr. 668/2014 I pielikuma 5. Iedaļā minētajām specifikācijām, pievienojot jaunāko informāciju par produkta “Cecina de León” reputāciju, tādējādi saskaņojot abu dokumentu saturu: specifikācija un vienotais dokuments Lai uzlabotu lasāmību, ir mainīta arī dažu sadaļu secība.

(Šis grozījums attiecas arī uz vienotā dokumenta 5. punktu).

5.7.   Grozījumi, ar kuriem svītro lieku, nevajadzīgu vai liekvārdīgu informāciju

Grozījumi, ar kuriem svītro lieku, nevajadzīgu vai liekvārdīgu informāciju

Sadaļa par piemērojamajiem tiesību aktiem ir svītrota, jo specifikācijā tā vairs nav jānorāda.

(Šis grozījums neattiecas uz vienoto dokumentu).

5.8.   Izmaiņas tikai vienotajā dokumentā

Izmaiņas tikai vienotajā dokumentā

5.8.1.   Redakcionāls grozījums

Izkārtojuma/noformējuma grozījumi

Izkārtojuma/noformējuma grozījumi

Vienotā dokumenta pašreizējās spāņu valodas versijas sadaļā par marķēšanu vienā rindkopā trūkst teksta, padarot to nesakarīgu. Esošais teksts ir šāds: “Produkts, kam paredzēta “aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un “Cecina de León”.” Tā vietā būtu jābūt attiecīgajai rindkopai no pašreizējās specifikācijas sadaļas “Marķēšana”, kurā ir teikts: “Uz šī patēriņam paredzētā produkta etiķetēm ir skaidri redzami norādīti apzīmējumi “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un “Cecina de León”.”

Ņemot vērā iepriekš minēto, šis teksts faktiski ir rediģēts ar šajā dokumentā norādīto 5.2.3. un 5.3.1.g. grozījumu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Cecina de León”

“Cecina de León”

ES Nr.: PGI-ES-0103-AM02 – 7.9.2021

ES Nr.: PGI-ES-0103-AM02 – 7.9.2021

AĢIN (X) ACVN ( )

AĢIN (X) ACVN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Cecina de León”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimnie produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimnie produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Cecina de León” ir žāvētas gaļas produkts, kuru gatavo no pieauguša liellopa pakaļējās ceturtdaļas izgriezumiem, kas spāņu valodā ir pazīstami ar nosaukumiem tapa [ciskas iekšējais gabals], contra [ciskas pakaļējais gabals (iegurņa gabals)], babilla [ciskas ārējais gabals] un cadera [gūžas gabals]. Gaļas apstrāde ilgst vairāk nekā septiņus mēnešus un to veido sālīšanas, mazgāšanas, atpūtināšanas un žāvēšanas posms.

tapa

contra

babilla

cadera

Produktu “Cecina de León” raksturo turpmāk minētie elementi.

| — | Raksturīgais ārējais izskats: “cecina” ir nedaudz tumši brūna grauzdējuma krāsa, kura veidojas ražošanas procesa rezultātā. |
| --- | --- |

—

Raksturīgais ārējais izskats: “cecina” ir nedaudz tumši brūna grauzdējuma krāsa, kura veidojas ražošanas procesa rezultātā.

| — | Sagriezta produkta krāsa un izskats: pēc sagriešanas cecina ir ķiršsarkanos līdz tumšsarkanos toņos, un nogatavināšanas procesa beigās šī tumšākā nokrāsa kļūst intensīvāka. Tā ir nedaudz cauraugusi, kas nodrošina tai raksturīgo sulīgumu. |
| --- | --- |

—

Sagriezta produkta krāsa un izskats: pēc sagriešanas cecina ir ķiršsarkanos līdz tumšsarkanos toņos, un nogatavināšanas procesa beigās šī tumšākā nokrāsa kļūst intensīvāka. Tā ir nedaudz cauraugusi, kas nodrošina tai raksturīgo sulīgumu.

cecina

| — | Svars: katra gatavā gabala un tā muskuļaudu daļu minimālais svars ir šāds:






  — | Tapa: 4 kg; Mīksta konusveida gaļas masa, sānu daļā saplacināta. To veido augšstilba mediālie muskuļi un ārējā gūžas kaula cauruma muskuļa ārpusiegurņa daļas. |
| --- | --- | --- |

—

Svars: katra gatavā gabala un tā muskuļaudu daļu minimālais svars ir šāds:

—

Tapa: 4 kg; Mīksta konusveida gaļas masa, sānu daļā saplacināta. To veido augšstilba mediālie muskuļi un ārējā gūžas kaula cauruma muskuļa ārpusiegurņa daļas.

Tapa

| — | Contra: 5 kg; To veido centro de contra un redondo, kam ir nedaudz cilindriska, trīsstūrveida prizmas forma. Redondo sastāv tikai no puscīpslainā muskuļa (m. Semitendinosus),), savukārt centro de contra — tikai no divgalvainā ciskas-gūžas muskuļa (m. gluteobiceps); |
| --- | --- |

—

Contra: 5 kg; To veido centro de contra un redondo, kam ir nedaudz cilindriska, trīsstūrveida prizmas forma. Redondo sastāv tikai no puscīpslainā muskuļa (m. Semitendinosus),), savukārt centro de contra — tikai no divgalvainā ciskas-gūžas muskuļa (m. gluteobiceps);

Contra

centro de contra

redondo

Redondo

m. Semitendinosus),

centro de contra

m. gluteobiceps

| — | Centro de contra: 4 kg; Tam ir taisnstūrveida forma un tas sastāv tikai no divgalvainā ciskas-gūžas muskuļa (m. gluteobiceps). |
| --- | --- |

—

Centro de contra: 4 kg; Tam ir taisnstūrveida forma un tas sastāv tikai no divgalvainā ciskas-gūžas muskuļa (m. gluteobiceps).

Centro de contra

m. gluteobiceps

| — | Babilla: 3,5 kg; Olveida gabals, ko veido ciskas kvadrātmuskuļa daļas (taisnais ciskas muskulis (m. rectus femoris), ārpuses platais ciskas muskulis (m. vastus lateralis), iekšpuses platais ciskas muskulis (m. vastus medialis) un platais ciskas starpmuskulis (m. vastus intermedius)). |
| --- | --- |

—

Babilla: 3,5 kg; Olveida gabals, ko veido ciskas kvadrātmuskuļa daļas (taisnais ciskas muskulis (m. rectus femoris), ārpuses platais ciskas muskulis (m. vastus lateralis), iekšpuses platais ciskas muskulis (m. vastus medialis) un platais ciskas starpmuskulis (m. vastus intermedius)).

Babilla

m. rectus femoris

m. vastus lateralis

m. vastus medialis

m. vastus intermedius

| — | Cadera: 3 kg; Tam ir trīsstūrveida forma, un to veido virsējais gūžas muskulis (m. gluteus superficialis), vidējais gūžas muskulis (m. gluteus medius), dziļais gūžas muskulis (m. gluteus profundus), kā arī gūžas dvīņmuskuļi (mm. gemelli). |
| --- | --- |

—

Cadera: 3 kg; Tam ir trīsstūrveida forma, un to veido virsējais gūžas muskulis (m. gluteus superficialis), vidējais gūžas muskulis (m. gluteus medius), dziļais gūžas muskulis (m. gluteus profundus), kā arī gūžas dvīņmuskuļi (mm. gemelli).

Cadera

m. gluteus superficialis

m. gluteus medius

m. gluteus profundus

mm. gemelli

| — | Garša un smarža: gaļai ir raksturīga garša, tā nav īpaši sāļa vai šķiedraina. Kūpināšana nogatavināšanas procesā piešķir gaļai raksturīgo aromātu, akcentējot tās garšu buķeti. |
| --- | --- |

—

Garša un smarža: gaļai ir raksturīga garša, tā nav īpaši sāļa vai šķiedraina. Kūpināšana nogatavināšanas procesā piešķir gaļai raksturīgo aromātu, akcentējot tās garšu buķeti.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Gabalus, ko izmanto aizsargājamās cecina ražošanā, ņem no pieauguša liellopa. Attiecībā uz gaļas gabalu izcelsmi ierobežojumu nav.

cecina

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Cecina ražo tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ražošana ietver šādas procedūras: izgriezumu veidošana, sālīšana, mazgāšana ūdenī, atpūtināšana, kūpināšana (pēc izvēles) un žāvēšana.

Cecina

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Nav piemērojams

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Gabalus piedāvā veselus, ietītus vai iepakotus, pa daļām vai vakuumiepakojumā iesaiņotās šķēlēs.

Uz šī patēriņam paredzētā produkta vienā un tajā pašā vizuālajā laukā jābūt numurētām etiķetēm, ieskaitot ES “PGI” (AĢIN) simbolu un nosaukumu “Cecina de León”, kā arī AĢIN logotipam.

Produktiem, kuru ražošanas process ilgst vismaz 12 mēnešus, var pievienot arī norādi “Reserva”.

Šīm etiķetēm jābūt piestiprinātām tā, lai tās nevarētu izmantot atkārtoti.

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotips ir šāds:

Image 2

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā ražo “Cecina de León”, ietilpst tikai un vienīgi Leonas province.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saiknes starp ģeogrāfisko apgabalu un produktu “Cecina de León” pamatā ir produkta reputācija un tā specifiskās īpašības.

Tas ir nedaudz cauraugušas gaļas produkts ar raksturīgu krāsu, sulīguma pakāpi un garšu, tas nav īpaši šķiedrains un tam piemīt raksturīgs kūpinājuma aromāts, kas to atšķir no cecina, ko ražo citos apgabalos. Daudzo ražošanas gadu laikā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā tā raksturīgās īpašības ir padarījušas to ļoti slavenu un pazīstamu.

cecina

Tālāk tekstā minētie piemēri liecina par “Cecina de León” reputāciju.

2013. gada 28. oktobrī Spānijas valsts televīzijas kanāls RTVE pārraidīja programmu Un país para comérselo [“Valsts, kurā var labi paēst”] (36 minūtes) par Leonu un tās lauksaimniecības pārtikas produktiem. Programmā tika rādītas dažādas receptes, kurās kā sastāvdaļa tika izmantota “Cecina de León”, uzsverot produkta raksturīgās īpašības. 2021. gada 29. jūnijā vēl vienā RTVE programmā España Directo [“Spānija tiešraidē”] tika stāstīts par produkta ražošanas procesu un īpašībām. Abas programmas ir pieejamas tīmekļa vietnē https://www.rtve.es/

Un país para comérselo

España Directo

Žurnālos, kas veltīti ceļošanai un gastronomijai, piemēram, Traveler un Cocina y vino, uzsvērta “Cecina de León” reputācija gan valsts, gan starptautiskā mērogā. 2017. gada 13. oktobrī žurnālā Traveler publicētajā rakstā Why Leon for the Capital of Gastronomy 2018 (“Kāpēc Leonai būtu jābūt 2018. gada gastronomijas galvaspilsētai?”) ir teikts: “Skaidrs, ka “Leonas zīmols” jau kādu laiku ir pazīstams ārpus Spānijas. Tādi produkti kā chorizo, cecina un daži Leonas apgabala sieri ir guvuši panākumus dažādās pasaules malās, piemēram, Honkongā, Romā un pat Karību jūras reģionā.” Vēl vienā Cocina y vino rakstā ar nosaukumu What do they eat in Spain at Christmas? (“Ko Spānijā ēd Ziemassvētkos?”), kas publicēts 2020. gada 20. decembrī, ir stāstīts par tradicionālajiem spāņu pārtikas produktiem, tostarp “Cecina de León”: “Pirmkārt, tie ir sieri vai liellopu cecina, kas ir tik raksturīga Leonas apgabalam”.

Traveler

Cocina y vino

Traveler

Why Leon for the Capital of Gastronomy 2018

chorizo

cecina

Cocina y vino

What do they eat in Spain at Christmas?

cecina

2018. gadā, kad Leona bija Spānijas gastronomijas galvaspilsēta, “Cecina de León” tika ierakstīts Ginesa rekordu grāmatā kategorijā “Pasaules lielākais cecina gabals”.

cecina

Turklāt divus gadus pēc kārtas “Cecina de León” saņēma galveno balvu prestižajā starptautiskajā konkursā Great Taste Awards, 2020. gadā iegūstot divas un trīs zvaigznes un 2021. gadā — trīs zvaigznes.

Great Taste Awards

“Cecina de León” ražotāji piedalās valsts un starptautiskos gadatirgos, kur tie popularizē cecina. Šo gadatirgu vidū var minēt Pārtikas gadatirgu Barselonā, Gourmet Salon un Meat Attraction Madridē, kā arī SIAL izstādi Parīzē un gadatirgu Anuga Vācijā.

cecina

Gourmet Salon

Meat Attraction

SIAL

Anuga

Produkta reputāciju apstiprina arī tā iekļaušana oficiālajos kvalitatīvu pārtikas produktu sarakstos, piemēram, Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrijas Inventario Español de Productos Tradicionales (Spānijas tradicionālo produktu saraksts) (1996. g.) un Kastīlijas un Leonas reģionālās valdības Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León [Kastīlijas un Leonas kvalitatīvo lauksaimniecības pārtikas produktu saraksts] (2001. g.).

Inventario Español de Productos Tradicionales

Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León

Turklāt grāmatā Recetas de la Biosfera [“Biosfēras receptes”] (Lauksaimniecības, zivsaimniecības, pārtikas un vides ministrija, 2017) ir aprakstīti dažādi ēdieni, kas pagatavoti, izmantojot “Cecina de León”. Tajā teikts: “
  “Cecina de León” ir, iespējams, vislabākais liellopu gaļas izstrādājums Spānijā un pasaulē. To ražo visā Montes de León kalnu grēdā un jo īpaši Alto Bernesga biosfēras rezervātā.”

Recetas de la Biosfera

Montes de León

Alto Bernesga

“Cecina de León” nozīmīgums un reputācija ir redzama arī starptautiskā līmenī. Vašingtonā esošās Amerikas Katoļu universitātes antropoloģijas studente Alessandra Sartori McCormack izstrādāja doktora disertāciju
  “Cecina de León: The Production, Consumption and Cultural Representation of a Spanish Traditional Food in a Global Economy [“Cecina de León: Spānijas tradicionālās pārtikas ražošana, patēriņš un kultūras pārstāvība pasaules ekonomikā”](2003). Tajā doktora grāda kandidāte pēta, kā Spānijas tradicionālā produkta “Cecina de León” patēriņš un pārdošana visā pasaulē ir palīdzējusi veidot un stiprināt vietējo un reģionālo identitāti.

Alessandra Sartori McCormack

“Cecina de León: The Production, Consumption and Cultural Representation of a Spanish Traditional Food in a Global Economy

Turklāt vēstures gaitā ir bijis daudz atsauču uz “Cecina de León”.

Lucio Junio Moderato Columella sava “Lauksaimniecības traktāta” 55. nodaļā (4. gadsimtā p. m. ē.) jau min cecina. Gabriel Alonso de Herrera 1513. gada Tratado de Agricultura General (“Vispārīgais lauksaimniecības traktāts”) īpaša uzmanība tiek pievērsta cecina un gaļas sālīšanai, bet XL nodaļā tiek minēta citu veidu gaļas, tostarp liellopu gaļas, sālīšanas iespēja.

Lucio Junio Moderato Columella

cecina

Gabriel Alonso de Herrera

Tratado de Agricultura General

cecina

17. gadsimta sākumā radīts darbs “La Picara Justina” ar lielu literāri vēsturisku vērtību. Tajā attēlotā darbība lielākoties notiek Leonas provincē un galvaspilsētā, kur mēs sekojam līdzi galvenās varones Justīnas likstām. Justīnas vecāki vada viesnīcu Mulas Mansilā (Mansilla de las Mulas). Tajā apmetas mūļu dzinēji un ceļinieki. Starp piedāvājumā esošajiem gaļas izstrādājumiem tiek izcelta žāvētā liellopu gaļa cecina, kas atšķiras no citiem gaļas produktiem un desām. “La Pícara Justina” ir ticama liecība par tā laika Leonas lauku sabiedrību.

Mansilla de las Mulas

cecina

Savā Antón Zotes aprakstā darbā “Fray Gerundio de Campazas” tēvs Isla pirmo reizi min nosaukumu “Cecina de León”, norādot uz šā dīvainā personāža maltīšu kvalitāti un daudzveidību: “
  machorra [sterilizētas aitas gaļa], cecina un kviešu-miežu maize parastās dienās, nobeidzot ar sīpolu vai puravu; liellopu gaļa un chorizo svētku dienās. Ierastā torrezno [apceptas cūkas pavēderes šķēle] brokastīs un vakariņās”.

Antón Zotes

Isla

machorra

cecina

chorizo

torrezno

Félix María de Samaniego (1745.–1801.) arī min cecina savā fabulā El ratón de la corte y el del campo [Galma pele un lauku pele]:: “Viņu jutekļi tur guva iepriecinājumu — sienas un griestus rotāja tūkstošiem peles vilinošu gardumu, tur bija salami desas, kūpināti šķiņķi un cecinas. Aiz sajūsmas viņi pat lēkāja. Ak, cik brīnišķīgi! No viena kūpināta šķiņķa pie otra, no viena siera pie otra”.

Félix María de Samaniego

cecina

El ratón de la corte y el del campo

cecinas

Leonas vēstures arhīva 1835.–1839. gada materiālos minēts, ka tajos laikos Leonas pilsēta vairāk nekā piecu gadu periodā patērēja 4 800 arrobas (viena arroba ir 11,502 kg) cecina, bet vienā gadā — 972 arrobas. Saskaņā ar Madosas vārdnīcā sniegto statistiku, patēriņš uz vienu iedzīvotāju gadā tika aprēķināts šādi: “daudzums, ko cilvēks patērē viena gada laikā, ir 0,137 arrobas”. Šī dokumentārā informācija no Madosas vārdnīcas liecina par to, kā produkts atšķīrās no citas svaigas gaļas. Tas parāda arī to, kā no ciemiem piegādātās cecinas veicināja tirdzniecību pašvaldībā.

cecina

cecinas

Dzejnieks un rakstnieks Enrique Gil y Carrasco, kas dzimis 1815. gadā, daudzos ziņojumos un rakstos attēlo Leonas provinces tradīcijas. Vienā no tiem — El pastor trashumante [“Klejotājs gans”] — viņš stāsta, ka gani dodas prom no ģimenēm, un pirms došanās augšup kalnos ar merīnaitām “gana pusdienu grozs, bagātīgi piepildīts ar cecina un šķiņķi, jau bija sagatavots nākamajai dienai”.

Enrique Gil y Carrasco

El pastor trashumante

cecina

1885. gadā Diccionario Enciclopédico de Ganadería e Industrias Rurales [Lopkopības un lauksaimniecības enciklopēdiskā vārdnīca], ko izdevuši López Martínez, Hidalgo Tablada un Manuel Prieto, izcili un pazīstami agronomi apraksta liellopu gaļas cecina piedāvājumu Leonas gadatirgos un tirgos 19. gadsimta vidū: “Leonas provincē mājlopu gaļa ir ļoti kvalitatīva. Leonas ganībās ganās daudz liellopu, kuru gaļa pēc darba uz lauka (jo dienvidos kā darba lopus izmanto tikai mūļus) tiek tirgota Leonas, Valjadolidas un Palensijas provinču tirgos. Govis un teļi tiek pārdoti cecina ražošanai Los Santos un San Andrés gadatirgos Leonā un San Martín gadatirgos Mansiljā.”

Diccionario Enciclopédico de Ganadería e Industrias Rurales

López Martínez

Hidalgo Tablada

Manuel Prieto

cecina

cecina

Los Santos

San Andrés

San Martín

1886. gada 30. janvārī laikraksts El Porvenir de León, kurā tika publicēti vispārīgi raksti, ziņas un sludinājumi, publicēja šādu paziņojumu: “Šajā pilsētā lietošanai pārtikā aizliegts ievest mirušu dzīvnieku gaļu — tā tiks konfiscēta. Šis aizliegums neattiecas uz cūku liemeņiem, šķiņķi un subproduktiem vai cecina
  ”.

El Porvenir de León

cecina

Luis Alonso Luengo savā grāmatā ar nosaukumu Los Maragatos, su estirpe, sus modos [Maragatieši, viņu izcelsme un paražas”] (1980.) citē avotus no Marques de la Ensenada, kuros reģistrēts to mūļu dzinēju, ratu un mūļu skaits, kas piešķirti katram ciemam Leonas provincē, un apraksta citas šā aroda īpatnības: “Tā bija sistēma, kas darbojās nevainojami. Katrs ceļojums sākās izcelsmes ciematā un no turienes ceļš veda uz Korunju, Madridi un citām vietām Spānijā, transportējot no pilsētas uz pilsētu visu veidu preces, tostarp liellopu gaļu cecina.”

Luis Alonso Luengo

Los Maragatos, su estirpe, sus modos

Marques de la Ensenada

cecina

Matías Rodríguez Díez savā darbā Historia de la Muy Noble, Leal y Benemérita Ciudad de Astorga [Astorgas pilsētas vēsture], kas publicēts 1909. gadā un atkārtoti izdots 1981. gadā, apraksta ieradumus, paražas, vēsturi, gadatirgus un rūpniecību. Astorgas pilsētas oficiālais hronists Luis Alonso Luengo bija atbildīgs par Matías Rodríguez Díez, kurš savas dzīves laikā bija pilsētas hronists, sagatavotā oriģinālteksta papildināšanu. Nodaļā par kāzām Maragaterijas reģionā pārtikas produkti ir aprakstīti šādi: “Ēdienam, ko pasniedz vēlāk pusdienu laikā, jābūt tikpat labam kā kāzu brokastīm: tītari, vistas, cāļi un citi mājputni par savu labturību nobarošanas laikā samaksā ar dzīvību; tiek pasniegtas arī karbonādes, cecina, chorizo un teļa gaļa un neskaitāmas šķiņķa šķēles”.

Matías Rodríguez Díez

Historia de la Muy Noble, Leal y Benemérita Ciudad de Astorga

Luis Alonso Luengo

Matías Rodríguez Díez

cecina

chorizo

1922. gada 31. decembrī Leonas žurnāls Renacimiento publicēja Julián Sanz Martínez sagatavoto rakstu Prehistoric survivals in the region of León: funeral meals (“Izdzīvošana Leonas reģionā aizvēsturiskos laikos: bēru mielasti”). Rakstā aprakstītas dažu Leonas reģionu bēru tradīcijas, kas 19. gadsimta sākumā joprojām tika praktizētas. To vidū bija mielasts par godu mirušajam, kurā būtiska vietu ieņēma arī “Cecina de León”.

Renacimiento

Julián Sanz Martínez

Prehistoric survivals in the region of León: funeral meals

Kolekcijā Tierras de León’ [Leonas reģions] (1990.–1991. g.) ietilpst Patrocinio García Gutiérrez pētījums par atstumtajiem Leonas sabiedrības locekļiem, kuri 19. gadsimta sākumā dzīvoja Kaza de Expósitos un Hospicio de León. Tajā autors norāda, ka mūsdienu dokumentos ir minēts, ka cilvēki tolaik lietoja cecina uzturā.

Tierras de León

Patrocinio García Gutiérrez

Kaza de Expósitos un Hospicio de León

cecina

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://www.itacyl.es/documents/20143/342640/2022_04_01+PCC+Cecina+de+Le%C3%B3n+IGP.pdf/3d8bfe8c-0ec7-9b6d-1e20-6e3a4c3c0f5d?t=1648804554571

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---