# Euroopa Liidu C 307/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 307 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik31. august 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 307

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik31. august 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2023/C 307/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 6. juuli 2023, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta, (ESRN/2023/4) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2023/C 307/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 6. juuli 2023, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta, (ESRN/2023/4)

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 307/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV) (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 307/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL) (
  1
  ) | 18 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 307/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV) (
  1
  )

1

17

2023/C 307/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL) (
  1
  )

1

18

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA KESKPANK |
| 2023/C 307/04 | Euroopa Keskpanga arvamus, — 5. juuli 2023, liidu kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistiku muudatuste kohta (CON/2023/19) | 19 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

2023/C 307/04

Euroopa Keskpanga arvamus, — 5. juuli 2023, liidu kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistiku muudatuste kohta (CON/2023/19)

19

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 307/05 | Euro vahetuskurss — 30. august 2023 | 34 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 307/05

Euro vahetuskurss — 30. august 2023

34

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 307/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11214 – MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 307/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 37 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 307/08 | Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine | 38 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 307/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11214 – MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

35

2023/C 307/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

37

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 307/08

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 31.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 307/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

6. juuli 2023,

millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta

(ESRN/2023/4)

(2023/C 307/01)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (1), eelkõige selle IX lisa,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (2), eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (3), eelkõige selle artikli 458 lõiget 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (4), eelkõige selle VII jaotise 4. peatüki II jagu,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (5), eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat tunnustamist vabatahtliku kõigipoolsusega. |
| --- | --- |

(1)

Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat tunnustamist vabatahtliku kõigipoolsusega.

| (2) | Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (6), tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2)

Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (6), tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides.

| (3) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2017/4 (7) kohaselt peaks meetme algatanud asjaomane asutus tegema ettepaneku maksimaalse olulisuse piirmäära kohta kõigipoolsuse taotluse esitamisel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule (ESRN), millest madalamat tuvastatud usaldatavusnõuete riskipositsiooni, mis konkreetsel finantsteenuse pakkujal esineb, loetakse ebaoluliseks jurisdiktsioonis, kus meetme algatanud asutus makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet kohaldab. ESRN võib vajadusel soovitada erinevat piirmäära. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2017/4 (7) kohaselt peaks meetme algatanud asjaomane asutus tegema ettepaneku maksimaalse olulisuse piirmäära kohta kõigipoolsuse taotluse esitamisel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule (ESRN), millest madalamat tuvastatud usaldatavusnõuete riskipositsiooni, mis konkreetsel finantsteenuse pakkujal esineb, loetakse ebaoluliseks jurisdiktsioonis, kus meetme algatanud asutus makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet kohaldab. ESRN võib vajadusel soovitada erinevat piirmäära.

| (4) | Alates 31. detsembrist 2018 kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 25 %, mida kohaldatakse vastavalt Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv. Seda rangemat riiklikku meedet kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2023 ning ESRNi haldusnõukogu otsustas 15. jaanuaril 2019 (8) lisada selle rangema riikliku meetme nende makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mida soovitatakse soovituse ESRN/2015/1 alusel kõigipoolselt üle võtta. |
| --- | --- |

(4)

Alates 31. detsembrist 2018 kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 25 %, mida kohaldatakse vastavalt Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv. Seda rangemat riiklikku meedet kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2023 ning ESRNi haldusnõukogu otsustas 15. jaanuaril 2019 (8) lisada selle rangema riikliku meetme nende makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mida soovitatakse soovituse ESRN/2015/1 alusel kõigipoolselt üle võtta.

| (5) | Alates 30. septembrist 2023 kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 35 %, mida kohaldatakse teatud Rootsi ärikinnisvaraga tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes, ning krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 25 %, mida kohaldatakse teatud Rootsi elamukinnisvaraga tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv. See rangem riiklik meede kehtestati kuni kaheks aastaks ning seda võib pikendada kuni makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski raugemiseni. |
| --- | --- |

(5)

Alates 30. septembrist 2023 kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 35 %, mida kohaldatakse teatud Rootsi ärikinnisvaraga tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes, ning krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 25 %, mida kohaldatakse teatud Rootsi elamukinnisvaraga tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv. See rangem riiklik meede kehtestati kuni kaheks aastaks ning seda võib pikendada kuni makrotasandi usaldatavusriski või süsteemse riski raugemiseni.

| (6) | 12. mail 2023 esitas Finansinspektionen (Rootsi finantsinspektsioon) ESRNile taotluse eelnimetatud makrotasandi usaldatavusmeetme kõigipoolselt üle võtmise soovitamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 8. Selleks, et vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Rootsis kohaldatava makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme rakendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga iv, on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomase meetme makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

12. mail 2023 esitas Finansinspektionen (Rootsi finantsinspektsioon) ESRNile taotluse eelnimetatud makrotasandi usaldatavusmeetme kõigipoolselt üle võtmise soovitamiseks kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 8. Selleks, et vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Rootsis kohaldatava makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme rakendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga iv, on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomase meetme makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt.

| (7) | Samuti on ESRNi haldusnõukogu otsustanud soovitada maksimaalset 5 miljardi SEK suurust krediidiasutusepõhist olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldaval liikmesriigil kohaldada de minimis põhimõtet. |
| --- | --- |

(7)

Samuti on ESRNi haldusnõukogu otsustanud soovitada maksimaalset 5 miljardi SEK suurust krediidiasutusepõhist olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldaval liikmesriigil kohaldada de minimis põhimõtet.

| (8) | Soovituse ESRN/2015/2 muutmine ei mõjuta Rootsi ametiasutuste poolt 31. detsembril 2018 kasutusele võetud ja ESRNi soovituses ESRN/2019/1 soovitatud riiklike makrotasandi usaldatavusmeetmete kõigipoolse ülevõtmise jätkuvat soovitamist. |
| --- | --- |

(8)

Soovituse ESRN/2015/2 muutmine ei mõjuta Rootsi ametiasutuste poolt 31. detsembril 2018 kasutusele võetud ja ESRNi soovituses ESRN/2019/1 soovitatud riiklike makrotasandi usaldatavusmeetmete kõigipoolse ülevõtmise jätkuvat soovitamist.

| (9) | Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

MUUDATUSED

Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

| (1) | 1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muude asjaomaste asutuste vastuvõetud ning ESRNi kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed: | Belgia:






  — | 9 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide sisereitingutel põhinevate füüsiliste isikute jaenõuete suhtes, mis on tagatud Belgias asuva elamukinnisvaraga; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muude asjaomaste asutuste vastuvõetud ning ESRNi kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:

Belgia:

—

9 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide sisereitingutel põhinevate füüsiliste isikute jaenõuete suhtes, mis on tagatud Belgias asuva elamukinnisvaraga;

| | Saksamaa:






  — | 2 % suurune süsteemse riski puhvri määr i) kõikide sisereitingutel põhinevate riskipositsioonide suhtes, mis on tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga, ja ii) kõikide standardmeetodil põhinevate riskipositsioonide suhtes, mis on täielikult tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (9) artikli 125 lõikes 2; |
| --- | --- | --- |

Saksamaa:

—

2 % suurune süsteemse riski puhvri määr i) kõikide sisereitingutel põhinevate riskipositsioonide suhtes, mis on tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga, ja ii) kõikide standardmeetodil põhinevate riskipositsioonide suhtes, mis on täielikult tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (9) artikli 125 lõikes 2;

| | Prantsusmaa:






  — | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele esimese taseme omavahenditest seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel; |
| --- | --- | --- |

Prantsusmaa:

—

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele esimese taseme omavahenditest seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel;

| | Leedu:






  — | 2 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide Leedu Vabariigis elavate füüsiliste isikute elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete suhtes; |
| --- | --- | --- |

Leedu:

—

2 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide Leedu Vabariigis elavate füüsiliste isikute elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete suhtes;

| | Luksemburg:






  — | õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:






  a) | 100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- | --- | --- |

Luksemburg:

—

õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

a)

100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment); |
| --- | --- |

c)

80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment);

| | Madalmaad:






  — | keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga iv Madalmaades tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad Madalmaades asuva elamukinnisvaraga tagatud füüsiliste isikute jaenõuete riskipositsioonide portfellide suhtes regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit. Iga riskipositsiooni kirje osas, mis kuulub meetme kohaldamisalasse, määratakse 12 % suurune riskikaal laenu osale, mis ei ületa 55 % laenu tagamiseks kasutatava kinnisvara turuväärtusest; ülejäänud laenu osale määratakse 45 % suurune riskikaal. Portfelli keskmise riskikaalu alampiir on individuaalsete laenude riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal; |
| --- | --- | --- |

Madalmaad:

—

keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga iv Madalmaades tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad Madalmaades asuva elamukinnisvaraga tagatud füüsiliste isikute jaenõuete riskipositsioonide portfellide suhtes regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit. Iga riskipositsiooni kirje osas, mis kuulub meetme kohaldamisalasse, määratakse 12 % suurune riskikaal laenu osale, mis ei ületa 55 % laenu tagamiseks kasutatava kinnisvara turuväärtusest; ülejäänud laenu osale määratakse 45 % suurune riskikaal. Portfelli keskmise riskikaalu alampiir on individuaalsete laenude riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal;

| | Norra:






  — | kõikide Norras asuvate riskipositsioonide süsteemse riski puhvri määr 4,5 %, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (10) (EMP leping) tingimuste kohaselt 31. detsembril 2022 kohaldatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (11) (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõikidele Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele; |
| --- | --- | --- |

Norra:

—

kõikide Norras asuvate riskipositsioonide süsteemse riski puhvri määr 4,5 %, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (10) (EMP leping) tingimuste kohaselt 31. detsembril 2022 kohaldatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (11) (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõikidele Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele;

| — | Norras asuva elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide (riskipositsioonidega kaalutud) keskmise riskikaalu alampiir 20 %, mida kohaldatakse vastavalt EMP lepingu tingimuste kohaselt 31. detsembril 2022 Norra suhtes kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit; |
| --- | --- |

—

Norras asuva elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide (riskipositsioonidega kaalutud) keskmise riskikaalu alampiir 20 %, mida kohaldatakse vastavalt EMP lepingu tingimuste kohaselt 31. detsembril 2022 Norra suhtes kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

| — | Norras asuva ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide (riskipositsioonidega kaalutud) keskmise riskikaalu alampiir 35 %, mida kohaldatakse vastavalt 31. detsembril 2022 Norra suhtes kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit; |
| --- | --- |

—

Norras asuva ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide (riskipositsioonidega kaalutud) keskmise riskikaalu alampiir 35 %, mida kohaldatakse vastavalt 31. detsembril 2022 Norra suhtes kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

| | Rootsi:






  — | krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 25 %, mida kohaldatakse vastavalt Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit; |
| --- | --- | --- |

Rootsi:

—

krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 25 %, mida kohaldatakse vastavalt Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

| — | krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 35 %, mida kohaldatakse ärikinnisvaraga (füüsiliselt Rootsis asuv kinnisvara, mida hoitakse ärilisel eesmärgil üüritulu teenimiseks) tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes, ja krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 25 %, mida kohaldatakse elamukinnisvaraga (füüsiliselt Rootsis asuvad korterelamud, mida hoitakse ärilisel eesmärgil üüritulu teenimiseks, kui kinnistul on rohkem kui kolm eluaset) tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;“; |
| --- | --- |

—

krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 35 %, mida kohaldatakse ärikinnisvaraga (füüsiliselt Rootsis asuv kinnisvara, mida hoitakse ärilisel eesmärgil üüritulu teenimiseks) tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes, ja krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 25 %, mida kohaldatakse elamukinnisvaraga (füüsiliselt Rootsis asuvad korterelamud, mida hoitakse ärilisel eesmärgil üüritulu teenimiseks, kui kinnistul on rohkem kui kolm eluaset) tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;“;

| (2) | Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga. |
| --- | --- |

(2)

Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

Frankfurt Maini ääres, 6. juuli 2023

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

1

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

2

(3)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

3

(4)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

4

(5)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

6

(7)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2017/4, 20. oktoober 2017, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 431, 15.12.2017, lk 1).

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2019/1, 15. jaanuar 2019, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 106, 20.3.2019, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

9

(10)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

11

---

LISA

„LISA

Belgia

9 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide sisereitingutel põhinevate jaenõuete suhtes, mis on tagatud Belgias asuva elamukinnisvaraga

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Belgia meetmega, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 133, kehtestatakse 9 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide sisereitingutel põhinevate füüsiliste isikute jaenõuete suhtes, mis on tagatud Belgias asuva elamukinnisvaraga (nii makseviivituses mitteolevad kui makseviivituses olevad nõuded). |
| --- | --- |

1.

II.   Kõigipoolsus

| 2. | Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse Belgia meede kõigipoolselt üle võtta ning kohaldada seda kõikide sisereitingutel põhinevate füüsiliste isikute jaenõuete suhtes, mis on tagatud Belgias asuva elamukinnisvaraga (nii makseviivituses mitteolevad kui makseviivituses olevad nõuded). Teise võimalusena võib meetme kõigipoolselt üle võtta läbi järgmise COREP aruandlusvormi: sisereitingutel põhinevate füüsiliste isikute jaenõuded, mis on tagatud Belgias asuva elamukinnisvaraga (nii makseviivituses mitteolevad kui makseviivituses olevad nõuded). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

3.

III.   Olulisuse piirmäär

| 4. | Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võib süsteemse riski puhvri nõudest vabastada, kui nende asjaomased sektoripõhised riskipositsioonid ei ületa 2 miljardit eurot. Seetõttu soovitatakse kõigipoolset ülevõtmist ainult krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise piirmäära ületamisel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

5.

Saksamaa

2 % suurune süsteemse riski puhvri määr i) kõigi sisereitingutel põhinevate riskipositsioonide suhtes, mis on tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga, ja ii) kõigi standardmeetodil põhinevate riskipositsioonide suhtes, mis on täielikult tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 125 lõikes 2

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Saksamaa meetmega, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 133, kehtestatakse 2 % suurune süsteemse riski puhvri määr füüsiliste ja juriidiliste isikute kõikidele riskipositsioonidele (st jae- ja mittejaepositsioonidele), mis on tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga. Meedet kohaldatakse i) Saksamaal tegevusloa saanud krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit oma nende riskiga kaalutud varade arvutamiseks, mis on tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga, ja ii) Saksamaal tegevusloa saanud krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad standardmeetodit oma nende riskiga kaalutud varade arvutamiseks, mis on täielikult ja täielikult tagatud Saksamaal asuva elamukinnisvaraga, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 125 lõikes 2. |
| --- | --- |

1.

II.   Kõigipoolsus

| 2. | Asjaomastel asutustel soovitatakse Saksamaa meede kõigipoolselt üle võtta, kohaldades seda riigisiseselt tegevusloa saanud krediidiasutuste suhtes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Asjaomastel asutustel soovitatakse tagada, et kõigipoolselt üle võetud meedet kohaldatakse ja järgitakse alates 1. veebruarist 2023. |
| --- | --- |

4.

III.   Olulisuse piirmäär

| 5. | Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. Krediidiasutused võib süsteemse riski puhvri nõudest vabastada, kui nende asjaomased sektoripõhised riskipositsioonid ei ületa 10 miljardit eurot. Seetõttu soovitatakse kõigipoolset ülevõtmist ainult krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise piirmäära ületamisel. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Asjaomased asutused peaksid jälgima riskipositsioonide olulisust. Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 10 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

6.

Prantsusmaa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5 % tasemele esimese taseme omavahenditest seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

I.   Meetmete kirjeldus

| 1. | Prantsusmaa meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5 % tasemele esimese taseme omavahenditest Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (1) A lisa punktis 2.45. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:






  a) | Kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

| b) | Kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:






  i) | nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal; |
| --- | --- | --- |

b)

Kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

i)

nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

| ii) | Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja |
| --- | --- |

ii)

Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja

| iii) | Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses. |
| --- | --- |

iii)

Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.

Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1 kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

| 4. | Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (2) artiklile 9. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100 % ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:






  a) | finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja |
| --- | --- | --- |

5.

a)

finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja

| b) | finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: I) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe. |
| --- | --- |

b)

finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: I) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.

Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

II.   Kõigipoolsus

| 6. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

III.   Olulisuse piirmäär

| 8. | Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:






  a) | algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

| b) | 300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:






  i) | üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

i)

üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

| ii) | punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes; |
| --- | --- |

ii)

punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

| iii) | vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma; |
| --- | --- |

iii)

vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

| c) | 5 % piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate esimese taseme omavahenditest kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403. |
| --- | --- |

c)

5 % piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate esimese taseme omavahenditest kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

Punktides b ja c nimetatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.

Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

| 9. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsusmaa meedet varem sellest vabastatud kõnealuste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsusmaa meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta, kui kõnealune ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

11.

Leedu

2 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide Leedu Vabariigis elavate füüsiliste isikute elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete suhtes.

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Leedu meetmega, mida kohaldatakse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikliga 133, kehtestatakse 2 % suurune süsteemse riski puhvri määr kõikide Leedu füüsiliste isikute jaenõuete suhtes, mis on tagatud elamukinnisvaraga. |
| --- | --- |

1.

II.   Kõigipoolsus

| 2. | Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse Leedu meede kõigipoolselt üle võtta ning kohaldada Leedus tegevusloa aluselt tegutsevate pankade filiaalide suhtes ja Leedu füüsiliste isikute otseste piiriüleste nõuete suhtes, mis on tagatud elamukinnisvaraga. Märkimisväärne osa kõikidest hüpoteeklaenude positsioonidest kuulub Leedus tegutsevatele välisfiliaalidele; seetõttu aitaks meetme kõigipoole ülevõtmine teiste liikmesriikide poolt edendada võrdseid tingimusi ning tagada, et kõik olulised turuosalised võtavad arvesse elamukinnisvaraga seotud riskide suurenemist Leedus, ning tugevdavad oma vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

3.

III.   Olulisuse piirmäär

| 4. | Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võib süsteemse riski puhvri nõudest vabastada, kui nende asjaomased sektoripõhised riskipositsioonid ei ületa 50 miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 0,5 % Leedu krediidiasutuste sektori asjaomastest riskipositsioonidest. Seetõttu soovitatakse kõigipoolset ülevõtmist ainult krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise piirmäära ületamisel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Piirmäära kohaldamise põhjendused:






  a) | Piirmäär aitab maandada õigusliku killustatuse ohtu, kuna sama olulisuse piirmäär kehtib ka Leedus tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Piirmäär aitab maandada õigusliku killustatuse ohtu, kuna sama olulisuse piirmäär kehtib ka Leedus tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes;

| b) | Olulisuse piirmäära kohaldamine aitab tagada võrdsed tingimused, kuna süsteemse riski puhvri nõuet kohaldatakse sarnase suurusjärgu riskipositsioonidega krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes; |
| --- | --- |

b)

Olulisuse piirmäära kohaldamine aitab tagada võrdsed tingimused, kuna süsteemse riski puhvri nõuet kohaldatakse sarnase suurusjärgu riskipositsioonidega krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes;

| c) | Piirmäär on oluline finantsstabiilsuse tagamiseks, kuna elamukinnisvaraga seotud riskid sõltuvad peamiselt eluasemeturu dünaamikast, mis osaliselt sõltub eluaseme ostmiseks väljastatud uute laenude mahust. Seetõttu tuleb meedet kohaldada turuosaliste suhtes, kes turul aktiivselt tegutsevad, kuigi nende hüpoteeklaenude portfellide maht ei ole nii suur, kui suurematel laenupakkujatel. |
| --- | --- |

c)

Piirmäär on oluline finantsstabiilsuse tagamiseks, kuna elamukinnisvaraga seotud riskid sõltuvad peamiselt eluasemeturu dünaamikast, mis osaliselt sõltub eluaseme ostmiseks väljastatud uute laenude mahust. Seetõttu tuleb meedet kohaldada turuosaliste suhtes, kes turul aktiivselt tegutsevad, kuigi nende hüpoteeklaenude portfellide maht ei ole nii suur, kui suurematel laenupakkujatel.

| 6. | Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on 50 miljoni euro suurune olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

6.

Luksemburg

Õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

| a) | 100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- |

a)

100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

c)

80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Luksemburgi ametiasutused kehtestasid õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele. Vastavalt süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) (3) soovitusele on Banque centrale du Luxembourgiga kooskõlastatult tegutsev finantssektori järelevalvekomitee (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (4) kehtestanud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad, mis erinevad kolme laenusaajate kategooria lõikes. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on nende kolme kategooria puhul järgmised:






  a) | 100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

100 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15 % nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90 % suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100 % suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

c)

80 % suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

| 2. | Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusaaja poolt elamukinnisvaraga tagatud kõikide laenude või laenuosade summa (laenu andmise ajal) ja kinnisvara väärtuse (samal ajal) suhe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid kohaldatakse omandiõiguse liigist (nt täielik omandiõigus, kasutusvaldus, võõrandamisõigusega kasutusvaldus) sõltumatult. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meedet kohaldatakse mis tahes eraõigusliku laenusaaja suhtes, kes võtab hüpoteeklaenu elamukinnisvara ostmiseks Luksemburgis mitteärilistel eesmärkidel. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaaja kasutab tehingu lõpuleviimiseks õiguslikku struktuuri, nt kinnisvarasse investeerivat äriühingut, ning ühistaotluste puhul. Mõiste „elamukinnisvara“ hõlmab ehitusmaad, olenemata sellest, kas ehitustööd toimuvad vahetult pärast ostu või aastaid hiljem. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaajale antakse laen pikaajalise rendilepinguga seotud kinnisvara ostmiseks. Kinnisvara võib olla omaniku kasutuses või ostetud üürileandmise eesmärgil. |
| --- | --- |

4.

II.   Kõigipoolsus

| 5. | Liikmesriikidel, kelle laenuandmisega tegelevatel krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja spetsialistidel (hüpoteeklaenuandjatel) on otsese piiriülese krediidi kaudu asjakohased olulised Luksemburgi krediidiriski positsioonid, soovitatakse Luksemburgi meede oma jurisdiktsioonis kõigipoolselt üle võtta. Kui nimetatud meede nende jurisdiktsioonis kõikide asjaomaste piiriüleste riskipositsioonide osas puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat meedet, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liikmesriigid peaksid ESRNi teavitama Luksemburgi meetme kõigipoolsest ülevõtmisest või de minimis erandi kasutamisest kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovitusega D. Nimetatud teatis tuleks esitada hiljemalt ühe kuu jooksul alates kõigipoolsuse saavutamise meetme vastuvõtmist ESRNi veebilehel avaldatud vormil. ESRN avaldab teatised ESRNi veebilehel ning teavitab seeläbi avalikkust riikide kõigipoolsuse kohaldamise otsustest. See teavitus hõlmab kõigipoolsust kohaldava liikmesriigi tehtud erandeid ning võetud kohustust jälgida kõrvalehoidumisi ja vajaduse korral reageerida. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Liikmesriikidel soovitatakse meede kõigipoolselt üle võtta kolme kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

III.   Olulisuse piirmäär

| 8. | Meedet täiendavad kaks olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet: riigipõhine olulisuse piirmäär ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma riigipõhine olulisuse piirmäär on 350 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 1 %-le riigisisese elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär on 35 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 0,1 %-le Luksemburgi elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Kõigipoolsust nõutakse vaid juhul, kui ületatakse nii riigi- kui ka krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine piirmäär. |
| --- | --- |

8.

Madalmaad

Keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldavad krediidiasutused, kes kasutavad Madalmaades asuva elamukinnisvaraga tagatud füüsiliste isikute jaenõuete riskipositsioonide portfellide suhtes sisereitingute meetodit. Iga riskipositsiooni kirje osas, mis kuulub meetme kohaldamisalasse, määratakse 12 % suurune riskikaal laenu osale, mis ei ületa 55 % laenu tagamiseks kasutatava kinnisvara turuväärtusest; ülejäänud laenu osale määratakse 45 % suurune riskikaal. Portfelli keskmise riskikaalu alampiir on individuaalsete laenude riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal.

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Madalmaade meetmega, mida kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga iv, on kehtestatud keskmise riskikaalu alampiir sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste Madalmaades asuvale elamukinnisvarale seatud hüpoteekidega tagatud füüsiliste isikute jaenõuete riskipositsioonide portfellidele. Meetme kohaldamisalast on välja jäetud riikliku hüpoteekide tagamise skeemiga hõlmatud laenud. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Keskmise riskikaalu alampiir arvutatakse järgmiselt:






  a) | Iga riskipositsiooni kirje osas, mis kuulub meetme kohaldamisalasse, määratakse 12 % suurune riskikaal laenu osale, mis ei ületa 55 % laenu tagamiseks kasutatava kinnisvara turuväärtusest; ülejäänud laenu osale määratakse 45 % suurune riskikaal. Arvutamisel kasutatav laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv määratakse kindlaks määruse (EL) nr 575/2013 kohaldatavate sätete kohaselt. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Iga riskipositsiooni kirje osas, mis kuulub meetme kohaldamisalasse, määratakse 12 % suurune riskikaal laenu osale, mis ei ületa 55 % laenu tagamiseks kasutatava kinnisvara turuväärtusest; ülejäänud laenu osale määratakse 45 % suurune riskikaal. Arvutamisel kasutatav laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv määratakse kindlaks määruse (EL) nr 575/2013 kohaldatavate sätete kohaselt.

| b) | Portfelli keskmise riskikaalu alampiir on individuaalsete laenude riskikaalude riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal, mis on arvutatud eespool selgitatud viisil. Keskmise riskikaalu alampiiri arvutamisel ei võeta arvesse individuaalseid, mille suhtes meedet ei kohaldata. |
| --- | --- |

b)

Portfelli keskmise riskikaalu alampiir on individuaalsete laenude riskikaalude riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal, mis on arvutatud eespool selgitatud viisil. Keskmise riskikaalu alampiiri arvutamisel ei võeta arvesse individuaalseid, mille suhtes meedet ei kohaldata.

| 3. | Meede ei asenda määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud ning sellest tulenevaid kehtivaid kapitalinõudeid. Pangad, kelle suhtes meedet kohaldatakse, peavad arvutama kõnealuse meetme kohaldamisalasse kuuluva hüpoteeklaenude portfelli osa keskmise riskikaalu nii määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud tavapäraselt kohaldatavate nõuete kui ka meetmega ette nähtud meetodi alusel. Seejärel peavad nad kapitalinõuete arvutamisel kohaldama kahest keskmisest riskikaalust kõrgemat. |
| --- | --- |

3.

II.   Kõigipoolsus

| 4. | Asjaomastel ametiasutustel soovitatakse Madalmaade meede kõigipoolselt üle võtta ning kohaldada seda riigisiseselt tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Madalmaades asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded füüsiliste isikute vastu, kuna asjaomane pangandussektor võib oma filiaalide kaudu olla otseselt või kaudselt avatud Madalmaade eluasemeturu süsteemsele riskile. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Madalmaades, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

III.   Olulisuse piirmäär

| 7. | Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võib vabastada keskmise riskikaalu alampiirist, mida kohaldatakse Madalmaades asuvale elamukinnisvarale seatud hüpoteekidega tagatud füüsiliste isikute jaenõuete portfelli suhtes, kui asjaomane määr ei ületa 5 miljardit eurot. Olulisuse piirmäära hulka ei arvestata riikliku hüpoteekide tagamise skeemiga hõlmatud laene. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 5 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

8.

Norra

| — | Kõikide Norras asuvate riskipositsioonide süsteemse riski puhvri määr 4,5 %, mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) tingimuste kohaselt 31. detsembril 2022 Norra suhtes ja Norras kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõikidele Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele; |
| --- | --- |

—

Kõikide Norras asuvate riskipositsioonide süsteemse riski puhvri määr 4,5 %, mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) tingimuste kohaselt 31. detsembril 2022 Norra suhtes ja Norras kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõikidele Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele;

| — | Norra asuva elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide (riskipositsioonidega kaalutud) keskmise riskikaalu alampiir 20 %, mida kohaldatakse vastavalt EMP lepingu tingimuste kohaselt 31. detsembril 2022 Norra suhtes ja Norras kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 31. detsembril kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit; |
| --- | --- |

—

Norra asuva elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide (riskipositsioonidega kaalutud) keskmise riskikaalu alampiir 20 %, mida kohaldatakse vastavalt EMP lepingu tingimuste kohaselt 31. detsembril 2022 Norra suhtes ja Norras kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 31. detsembril kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

| — | Norras asuva ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide (riskipositsioonidega kaalutud) riskikaalude alammäär 35 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv, mida kohaldatakse Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 Norras tegevusluba omavatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit. |
| --- | --- |

—

Norras asuva ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide (riskipositsioonidega kaalutud) riskikaalude alammäär 35 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv, mida kohaldatakse Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 Norras tegevusluba omavatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit.

I.   Meetmete kirjeldus

| 1. | Finansdepartementet (Norra rahandusministeerium) kehtestas alates 31. detsembrist 2020 kolm makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet: i) süsteemse riski puhver Norras asuvate riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artiklile 133; ii) riskikaalu alampiir Norras asuva elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv; ja iii) riskikaalu alampiir Norras asuva ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 31. detsembril 2022 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Süsteemse riski puhvri määraks on kehtestatud 4,5 % ja seda kohaldatakse kõikide Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes. Krediidiasutuste puhul, kes ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes 3 % suurust süsteemse riski puhvrit kuni 30. detsembrini 2023; seejärel kohaldatakse riigisiseste riskipositsioonide suhtes 4,5 % suurust süsteemse riski puhvrit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Elamukinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on elamukinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud jaenõuetena. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ärikinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmise riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on ärikinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud nõuetena äriühingute vastu. |
| --- | --- |

4.

II.   Kõigipoolsus

| 5a. | Asjaomastel asutustel soovitatakse Norra meetmed, mida kohaldatakse Norra riskipositsioonide suhtes kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõikega 1 ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5, kõigipoolselt üle võtta. Asjaomastel asutustel soovitatakse süsteemse riski puhvri määr kõigipoolselt üle võtta 18 kuu jooksul pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2021/3 (5) avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Norra elamu- ja ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide riskikaalu alampiirid tuleks vastu võtta tavapärase kolmekuulise üleminekuperioodi jooksul pärast soovituse ESRN/2021/3 avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5a.

| 5b. | Kuna Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2023/1 (6) osutatud olulisuse künnise alandamine võib nõuda, et asjaomane asutus võtaks vastu uue riikliku kõigipoolse ülevõtmise meetme või muudaks kehtivaid riiklikke meetmeid, millega on kõigipoolselt üle võetud Norra süsteemse riski puhvri meede, kohaldatakse kõigipoolse ülevõtmise meetmete rakendamiseks standardset kolmekuulist üleminekuperioodi, mis järgneb soovituse ESRN/2023/1 avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5b.

| 6. | Kui samad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed nende jurisdiktsioonis puuduvad, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivaid makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmeid, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmetele võimalikult samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärsed meetmed elamu- ja ärikinnisvara riskipositsioonide keskmiste riskikaalu alampiiride kõigipoolsuse saavutamiseks üle võtta 12 kuu jooksul ning süsteemse riski puhvri määra kõigipoolsuse saavutamiseks 18 kuu jooksul pärast soovituse ESRN/2021/3 avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Kui olulisuse piirmäära alandamiseks on vaja, et asjaomane asutus võtaks vastu käesolevas lõigus kirjeldatud uue riikliku kõigipoolse ülevõtmise meetme või muudaks kehtivaid riiklikke meetmeid, millega on kõigipoolselt üle võetud Norra süsteemse riski puhvri meede, kohaldatakse kõigipoolse ülevõtmise meetmete rakendamiseks standardset kolmekuulist üleminekuperioodi, mis järgneb soovituse ESRN/2023/1 avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

| [7. | Punkt 7 jäeti välja soovitusega ESRN/2023/1] |
| --- | --- |

[7.

III.   Olulisuse piirmäär

| 8. | Meetmetele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingu põhised Norra riskipositsioonide olulisuse piirmäärad, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet järgmiselt:






  a) | süsteemse riski puhvri puhul kehtestatakse olulisuse piirmääraks 5 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 0,16 %-le Norras andmeid esitavate krediidiasutuste riskiga kaalutud riskipositsioonidest; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

süsteemse riski puhvri puhul kehtestatakse olulisuse piirmääraks 5 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 0,16 %-le Norras andmeid esitavate krediidiasutuste riskiga kaalutud riskipositsioonidest;

| b) | elamukinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 32,3 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1 %-le Norra klientide elamukinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule; |
| --- | --- |

b)

elamukinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 32,3 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1 %-le Norra klientide elamukinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule;

| c) | ärikinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 7,6 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1 %-le Norra klientide ärikinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule. |
| --- | --- |

c)

ärikinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 7,6 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1 %-le Norra klientide ärikinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule.

| 9. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kelle riskipositsioonid Norras on vähese tähtsusega. Riskipositsioonid on vähese tähtsusega, kui need jäävad alla punktis 8 sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäärade kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Norra meetmeid riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärade ületamise korral. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärad soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäärade asemel soovitusest madalamaid piirmäärasid või kohaldada meetmeid kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kui liikmesriikides ei ole tegevusloa alusel tegutsevaid krediidiasutusi, kelle riskipositsioonid Norras on olulised, võivad liikmesriikide asjaomased asutused soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunkti 1 kohaselt otsustada Norra meetmeid kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Norra meetmete kõigipoolsuse soovitust, kui krediidiasutus ületab asjaomased olulisuse piirmäärad. |
| --- | --- |

11.

Rootsi

| — | Krediidiasutusepõhine riskipositsioonide kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 25 %, mida kohaldatakse vastavalt Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit; |
| --- | --- |

—

Krediidiasutusepõhine riskipositsioonide kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 25 %, mida kohaldatakse vastavalt Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

| — | Krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 35 %, mida kohaldatakse ärikinnisvaraga (füüsiliselt Rootsis asuv kinnisvara, mida hoitakse ärilisel eesmärgil üüritulu teenimiseks) tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes, ja krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 25 %, mida kohaldatakse elamukinnisvaraga (füüsiliselt Rootsis asuvad korterelamud, mida hoitakse ärilisel eesmärgil üüritulu teenimiseks, kui kinnistul on rohkem kui kolm eluaset) tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit. |
| --- | --- |

—

Krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 35 %, mida kohaldatakse ärikinnisvaraga (füüsiliselt Rootsis asuv kinnisvara, mida hoitakse ärilisel eesmärgil üüritulu teenimiseks) tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes, ja krediidiasutusepõhine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiir 25 %, mida kohaldatakse elamukinnisvaraga (füüsiliselt Rootsis asuvad korterelamud, mida hoitakse ärilisel eesmärgil üüritulu teenimiseks, kui kinnistul on rohkem kui kolm eluaset) tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad kohustusliku kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit.

I.   Meetmete kirjeldus

| 1. | Rootsi meedet kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki iv alusel Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes, ning meede hõlmab krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 25 %, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rootsi meedet kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile iv Rootsis tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit, ning see hõlmab krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 35 %, mida kohaldatakse teatud Rootsi ärikinnisvaraga tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes, ning krediidiasutusepõhist riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu alampiiri 25 %, mida kohaldatakse teatud Rootsi elamukinnisvaraga tagatud äriühingute riskipositsioonide portfelli suhtes. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 153, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses. Meedet ei kohaldata nõuetele äriühingute suhtes, mis on tagatud järgmisega: (i) põllumajandusega seotud vara; (ii) omavalitsusüksuste ja autonoomsete piirkondade otseses omandis olev vara; (iii) vara, mida kasutatakse enam kui 50 % ulatuses omaenda äritegevuse elluviimiseks; ja (iv) mitme eluasemega kinnisvara, millel ei ole ärilist eesmärki (näiteks elanike omandis olevad korteriühistud, mille eesmärk ei ole kasumi teenimine) või millel on vähem kui neli eluaset. |
| --- | --- |

2.

II.   Kõigipoolsus

| 3. | Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Rootsi meetmed kõigipoolselt üle ja kohaldada neid riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste Rootsis asuvate filiaalide suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodi. Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Rootsi meetmed kõigipoolselt üle ja kohaldada neid riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste Rootsis asuvate filiaalide suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit ning kelle riskipositsioonid on seotud Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuetega ja/või Rootsi äri- või elamukinnisvaraga tagatud nõuetega äriühingute vastu. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel Rootsi rakendatud meetmetega samaväärsed meetmed vastu võtta hiljemalt kolme kuu jooksul pärast soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (7). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed nende jurisdiktsioonis puuduvad, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmetega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärsed meetmed vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (8). |
| --- | --- |

4.

III.   Olulisuse piirmäär

| 5. | Meetmetele on lisatud krediidiasutusepõhine olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK iga punktides 1 ja 2 kirjeldatud meetme kohta, et võimaldada meetmeid kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel ametiasutustel kohaldada de minimis põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad kõnealuste liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioonid jäävad alla 5 miljardi SEK suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meetmeid riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK suuruse olulisuse piirmäära ületamise korral konkreetse meetme puhul. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui riigisisese tegevusloa alusel tegutseval krediidiasutusel, kes kasutab sisereitingute meetodit, ei ole Rootsis asuva filiaali ja/või otsese piiriülese tegevuse kaudu lõikes 1 kirjeldatud jaenõudeid, mille maht oleks suurem kui 5 miljardit SEK, võivad liikmesriikide asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 otsustada meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima punktis 1 kirjeldatud Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui riigisisese tegevusloa alusel tegutsev, sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui riigisisese tegevusloa alusel tegutseval krediidiasutusel, kes kasutab sisereitingute meetodit, ei ole Rootsis asuva filiaali ja/või otsese piiriülese tegevuse kaudu lõikes 2 kirjeldatud nõudeid äriühingute vastu, mille maht oleks suurem kui 5 miljardit SEK, võivad liikmesriikide asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 otsustada meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima punktis 2 kirjeldatud Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui riigisisese tegevusloa alusel tegutsev, sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

2

(3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005)

3

(4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2021/3, 30. aprill 2021, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 222, 11.6.2021, lk 1).

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2023/1, 6. märts 2023, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 158, 4.5.2023, lk 1).

6

(7)  Vt soovitus ESRB/2019/1 31. detsembril 2018 aktiveeritud makrotasandi usaldatavusmeetme kohta.

7

(8)  Vt soovitus ESRB/2019/1 31. detsembril 2018 aktiveeritud makrotasandi usaldatavusmeetme kohta.

8

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 31.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 307/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 307/17

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 307/02)

20. detsembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10862 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10862 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 31.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 307/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 307/18

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 307/03)

21. augustil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11065 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11065 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

| 31.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 307/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 307/19

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

5. juuli 2023,

liidu kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistiku muudatuste kohta

(CON/2023/19)

(2023/C 307/04)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

18. aprillil 2023 võttis Euroopa Komisjon vastu järgmised eelnõud: 1) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014 seoses varajase sekkumise meetmete, kriisilahenduse eeltingimuste ja kriisilahenduse meetmete rahastamisega (1) (edaspidi „ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepanek“); 2) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses varajase sekkumise meetmete, kriisilahenduse eeltingimuste ja kriisilahenduse meetmete rahastamisega (2) (edaspidi „pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepanek“); 3) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/49/EL seoses hoiuste kaitse ulatuse, hoiuste tagamise skeemide rahaliste vahendite kasutamise, piiriülese koostöö ja läbipaistvusega (edaspidi „hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepanek“) (3) ning 4) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL ja määrust (EL) nr 806/2014 seoses omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude teatavate aspektidega (4) (edaspidi „omandiahelaid käsitlev muutmisettepanek“). Ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepanekut, pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepanekut, hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepanekut ja omandiahelaid käsitlevat muutmisettepanekut nimetatakse edaspidi ühiselt „ettepandud õigusaktide paketiks“.

Komisjon on teinud ettepaneku konsulteerida EKPga ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku, pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku ja hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepaneku osas. 23. juunil ja 3. juulil 2023 sai EKP vastavalt Euroopa Liidu Nõukogult ja Euroopa Parlamendilt taotluse arvamuse saamiseks omandiahelaid käsitleva muutmisettepaneku kohta.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määrused sisaldavad sätteid, mis mõjutavad: 1) EKPSi ülesannet aidata kaasa krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning finantssüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele vastavalt aluslepingu artikli 127 lõikele 5; ja 2) ülesandeid, mis on EKP-le antud aluslepingu artikli 127 lõike 6 alusel seoses krediidiasutuste finantsjärelevalvega. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

1.   Liidu kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistiku vajalik ajakohastamine

| 1.1. | EKP väljendab suurt heameelt Euroopa Komisjoni ettepandud õigusaktide paketi üle, mille eesmärk on teha parandusi liidu kriisiohje- ja hoiuste tagamise raamistiku kõikides eri aspektides (5). Hästi toimiv liidu kriisiohje- ja hoiuskindlustusraamistik on oluline selleks, et tegeleda igas suuruses krediidiasutuste võimalike või tegelike maksejõuetusega ühes või mitmes liikmesriigis. Praegune raamistik, mis kehtestati vastusena 2008. aasta ülemaailmsele finantskriisile, on kehtinud juba aastaid ning kogemused on näidanud, et viimase kümne aasta jooksul rakendatud reformid on märkimisväärselt suurendanud selle tõhusust. Käesolev läbivaatamine on oluline võimalus veelgi tõhustada seda raamistikku, võttes arvesse selle kohaldamise esimestel aastatel saadud kogemusi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ettepandud õigusaktide paketi eesmärk on suurendada Euroopa finantsturgude vastupanuvõimet kriisiolukordades. Sellega ühtlustatakse veelgi kogu liidus kohaldatavaid kriisiohje eeskirju, vähendades piiriülese kriisiohje keerukust. Samuti laiendatakse sellega kriisiolukordade lahendamiseks võimalike kriisiohjevahendite tööriistakasti mahtu ja püütakse parandada selle tõhusust, eelkõige seoses väiksemate ja keskmise suurusega krediidiasutuste maksejõuetusega. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EKP toetab varajase sekkumise korra parendamist ning järelevalve- ja kriisilahendusasutuste vahelist koostööd ja teabevahetust käsitlevaid uusi sätteid, mille eesmärk on veelgi tõhustada kriisiohjeprotsessi. Selle korra raames on oluline säilitada ülesannete selge jaotus järelevalve- ja kriisilahendusasutuste vahel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EKP toetab ka kriisilahenduse kavandatavat laiendamist (6), kuna see parandab ühtlustatud viisil väiksemate ja keskmise suurusega krediidiasutuste maksejõuetuse tõhusat haldamist kõigis liikmesriikides (7). Samal ajal on äärmiselt oluline, et laiema kriisilahendusvõimalusega kaasneks väiksemate ja keskmise suurusega krediidiasutuste kriisilahenduse piisav rahastamine. Ilma parema juurdepääsuta rahastamisele võib osutuda võimatuks kriisilahenduse kohaldamisala laiendamist praktikas rakendada. Seetõttu toetab EKP täielikult seda, et vastavalt põhimõttele, mille kohaselt peaksid krediidiasutuse maksejõuetuse kahju kandma eelkõige aktsionärid ja võlausaldajad, nähakse ettepandud õigusaktide paketis ette ka hoiuste tagamise skeemide suurem roll kriisilahenduses, tingimusel et kohaldatakse teatavaid kaitsemeetmeid. On oluline, et seda rolli toetatakse ühtlustatud vähima kulu testi ja üheastmelise hoiustajate eelisõiguste korraga. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ettepandud õigusaktide pakett muudab juurdepääsu kriisilahendusrahastutele teatavate stsenaariumide korral teostatavamaks. Kuid süsteemsete kriiside korral, kus mitmel krediidiasutusel on üheaegselt probleeme või kus teatava võlausaldajate kategooria kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine ähvardab tõsiselt kahjustada finantsstabiilsust, oleks kasulik võimaldada erakorralist juurdepääsu kriisilahendusrahastutele, et kaitsta avalikku huvi ja vältida süsteemseid tagajärgi. Selliste erandlike olukordadega tegelemiseks toetaks EKP finantsstabiilsuse erandi kehtestamist, millega nähakse ette võimalus saada juurdepääs kriisilahendusrahastutele erakorralistel asjaoludel enne kahju katmist 8 % ulatuses kohustustest ja omavahenditest, kuid tingimusel, et kohaldatakse rangeid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Olenemata kriisilahenduse kohaldamisala ulatuse laiendamisest kohaldatakse mõne krediidiasutuse suhtes ikkagi likvideerimis- või maksejõuetusmenetlust vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Sellistel juhtudel on oluline tagada sujuv ja õigeaegne protsess, et vältida nn vahepealset olukorda (8) pärast avaliku huvi negatiivset hindamist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ettepandud õigusaktide paketi eesmärk on ka ühtlustada ja tõhustada – näiteks üheastmelise hoiustajate eelisõiguste korra abil – hoiuste tagamise skeemide võimet sekkuda ennetus- ja alternatiivsete meetmete kaudu. Samas toetaks EKP nende meetmete veelgi suuremat ühtlustamist. Lisaks peab EKP hoiuste tagamise skeemi direktiivi artiklites soovitavaks sõnaselget nõuet eraldada finantsinstitutsioonide kaitseskeemi vahendid ja hoiuste tagamise skeemi vahendid. See tagaks eelkõige, et finantsinstitutsioonide kaitseskeemi erifunktsioone saab jätkuvalt täita kõnealuse skeemi sihtotstarbeliste vahendite abiga. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EKP peab vajalikuks parendada hoiuste tagamise skeemi osamaksete ülekandmist reguleerivaid kehtivaid eeskirju juhtudel, kui krediidiasutused liituvad mõne teise hoiuste tagamise skeemiga liidus, sest vastasel juhul võivad need eeskirjad takistada integreeritumat pangandusteenuste ühtset turgu liidus. Sellega seoses toetab EKP Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA) volituste andmist ülekantavate osamaksete summa arvutamise metoodika väljatöötamiseks, et tagada vastavus üle kantud riskidele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EKP toetab kindlalt seadusandliku protsessi kiiret lõpuleviimist kooskõlas eesmärgiga viia arutelud lõpule praeguse koosseisu ajal (9). Ettepandud õigusaktide paketiga luuakse õige tasakaal peamiste eesmärkide vahel kaitsta maksumaksjaid ja hoiustajaid ning säilitada finantsstabiilsus. Tegemist on sidusa paketiga, mida tuleb arutada terviklikult, kuna selle põhielemendid toimivad kavakohaselt ainult siis, kui need kehtestatakse üheaegselt. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Pangandusliidu väljakujundamine

| 2.1. | Lisaks ettepandud õigusaktide paketile, mis kujutab endast olulist sammu pangandusliidu tugevdamise suunas, on pangandusliidu väljakujundamiseks lähiaastatel vaja täiendavaid algatusi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Esiteks, pangandusliidu väljakujundamiseks vajalik kolmas sammas (10) on Euroopa hoiusekindlustusskeem (EDIS), mis tugevdaks veelgi liidu pangandussektori vastupanuvõimet. Võtmetähtsusega prioriteediks jääb Euroopa hoiusekindlustusskeemi loomine koos täieliku riskijagamisega, mis hõlmab nii likviidsusvajaduste kui ka kahjumi täielikku katmist (11). Ühine süsteem tagaks, et usaldus pangahoiuste turvalisuse vastu on kõigis liikmesriikides võrdselt suur (12), vähendades seeläbi hoiuste väljavoolu riski ja kaitstes finantsstabiilsust. Hoiustajate kaitse jätkamine liikmesriigi tasandil seob krediidiasutuse tema liikmesriigiga. See takistab võrdsete tingimuste loomist, nõrgendab finantsstabiilsust ja tähendab, et pangandusliidu ühte põhieesmärki ei ole saavutatud. Euroopa hoiusekindlustusskeemi loomine võib aidata kaasa ka kriisiohjeraamistiku edasisele täiustamisele ja piiriülesele integratsioonile pangandusliidus. EKP tervitab komisjoni üleskutset teha uusi jõupingutusi, et jõuda Euroopa hoiusekindlustusskeemi suhtes poliitilisele kokkuleppele (13), ning kutsub liidu seadusandjaid üles selles osas edasi liikuma. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Teiseks tuleb eelisjärjekorras tagada Euroopa stabiilsusmehhanismi täielik kasutuselevõtt ühtse kriisilahendusfondi kaitsemehhanismi funktsioonis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kolmandaks on juurdepääs likviidsusele eduka kriisilahenduse jaoks hädavajalik, nagu on näidanud ka hiljutised kriisisündmused. Pangandusliidus puudub praegu ikka veel kriisilahenduse likviidsuse raamistik. Asjaomane raamistik tuleks luua kooskõlas finantsstabiilsuse nõukogu juhtpõhimõtete ja rahvusvaheliste parimate tavadega. |
| --- | --- |

2.4.

Konkreetsed märkused

3.   Järelevalveasutuse võetud varajase sekkumise meetmed

| 3.1. | EKP tervitab komisjoni ettepanekuid varajase sekkumise raamistiku kohta, mis tuginevad EKP varasematele soovitustele (14). Ettepandud õigusaktide pakett on oluline selle raamistiku kohaldamisel ilmnenud väljakutsete käsitlemisel. Otsese õigusliku aluse andmine EKP-le Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (15) (edaspidi „ühtse kriisilahenduskorra määrus“) kohaste varajase sekkumise volituste kasutamiseks (16) vähendab riski, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (17) (edaspidi „pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv“) võimalikust erinevast ülevõtmisest riigisisesesse õigusesse. Ettepandud õigusaktide paketiga kõrvaldatakse ka varajase sekkumise meetmete ja järelevalvemeetmete kattumine, tõhustades nende praktilist kohaldamist (18). Lisaks nendele muudatustele toetab EKP varajase sekkumise meetmete vastuvõtmise tingimuste ühtlustamist EKP poolt järelevalvemeetmete vastuvõtmise tingimustega. See laiendaks järelevalveasutuse võimalust sekkuda kiiresti, võttes varajase sekkumise meetmeid tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks, isegi kui usaldatavusnõuete rikkumine või tõenäoline rikkumine ei ole veel realiseerunud. EKP soovitab välja jätta viite üksuse finantsseisundi kiirele ja olulisele halvenemisele kui varajase sekkumise meetme võtmise eeltingimusele. Selline viide võib kahjustada järelevalveasutuse suutlikkust nõuetekohaselt ja õigeaegselt tegeleda üksuse olukorra halvenemisega näiteks juhul, kui halvenemine ei ole kiire, kuid siiski märkimisväärne või kui halvenemine on seotud juhtimisprobleemide, sisekontrollide ja muude mittefinantsparameetritega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EKP tervitab ka ettepanekut lisada pädevus võtta kõik varajase sekkumise meetmed ühe sätte alusel (19) samadel tingimustel ilma gradatsiooniastmestikuta. See võimaldaks kiiresti vastu võtta kõige asjakohasema(d) varajase sekkumise meetme(d), võttes arvesse iga olukorra konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ühtse kriisilahenduskorra määruse kavandatud muudatuste eesmärk on anda EKP-le õigus võtta vastu varajase sekkumise meetmeid, mis põhinevad omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude (MREL) rikkumisel või tõenäolisel rikkumisel (20), isegi kui selline rikkumine ei riku usaldatavusnõudeid. Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue on ette nähtud selleks, et hõlbustada nõuetekohase kriisilahendusstrateegia rakendamist sellise krediidiasutuse puhul, mis ei ole enam elujõuline. Seega on sellel erinev ülesanne võrreldes usaldatavusnõuetega, mille eesmärk on tagada krediidiasutuste turvalisus ja usaldusväärsus. Sellest järeldub, et kriisilahendusasutustel on kõige paremad võimalused ja õiguslik pädevus jälgida omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude eesmärkide täitmist ja algatada sellega seoses parandusmeetmeid. Seetõttu peaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumistega tegelemise pädevus jääma üksnes kriisilahendusasutustele kõigil juhtudel, kui omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude rikkumine ei kvalifitseeru samal ajal omavahendite nõuete rikkumiseks. See väldiks ülesannete dubleerimist ja vastutuse hägustumist usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja kriisilahendusasutuste vahel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kuigi järelevalvemeetmete abil saab tõepoolest tõhusalt reageerida mõningatele struktuurse elujõulisusega seotud probleemidele, võivad need osutuda ebapiisavaks juhtudel, kui tegemist on nõrkade ärimudelitega krediidiasutustega, keda iseloomustavad pikaajalised raskused ja kapitali pidev kahanemine. Seni, kuni asjaomased krediidiasutused ei vasta tingimustele, et neid saaks pidada maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks jäävaks (FOLTF), ei pruugi praegune tööriistakast anda pädevale asutusele piisavaid vahendeid, et panna taolisi krediidiasutusi võtma asjakohaseid meetmeid nende riskide lahendamiseks. Hiljutised kogemused näitavad, et järkjärguline vabatahtlik tegevuse lõpetamine koos asjakohase kapitali- ja likviidsustoetusega võiks teatavatel tingimustel olla majanduslikult tasuv lahendus nõrga ärimudeliga krediidiasutustele turult väljumiseks, vältides nii pikaajalist langust, sealhulgas edasist kahjumit ja kapitali vähenemist mitme aasta jooksul, mis kulmineerub krediidiasutuse maksejõuetusega. Seda silmas pidades toetab EKP sõnaselge sätte lisamist, mis annab pädevatele asutustele õiguse nõuda varajase sekkumise kontekstis kava esitamist vabatahtliku lõpetamise stsenaariumi rakendamise korral. Pädev asutus võib nõuda, et finantsinstitutsioon lisaks kavasse täiendavaid elemente. Sellise kava koostamine suurendaks finantsinstitutsiooni teadlikkust olemasolevatest strateegilistest võimalustest ja nendega seotud kuludest. Igal juhul jääks lõplik otsus kava rakendamise kohta asjaomasele finantsinstitutsioonile ja tema aktsionäridele. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Kriisilahenduse ettevalmistamine

| 4.1. | EKP toetab täielikult ettepanekuid EKP ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu (Single Resolution Board; SRB) vahelise koostöö ja teabevahetuse edasiseks tõhustamiseks kriisilahenduse ettevalmistamise kontekstis (21). Kuigi järelevalveülesannetes tegutseva EKP ja SRB vaheline koostöö ja teabevahetus on kahepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi alusel juba ulatuslik, (22) tervitab EKP ettepanekuid näha see tihedam koostöö ette vahetult õigusaktides. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EKP mõistab, et EKP-le kavandatud volitusega koguda kriisilahendusega seotud teavet, näiteks kohapealsete kontrollide kaudu, ja edastada seda SRB-le (23), soovitakse asendada pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivis sätestatud praeguse varajase sekkumise volitus (24). EKP soovitab siiski teha mõned väikesed muudatused asjaomastes sätetes, mis täpsustavad sellist õigust, ning lisada selgitav põhjendus, milles selgitatakse vajadust hinnata iga juhtumi puhul eraldi, kuidas seda teavet koguda. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lisaks ei ole ettepandud õigusaktide paketis mõistet „järelevalvetegevus“ määratletud, mistõttu on raske kindlaks määrata EKP kavandatava kohustuse ulatust teavitada SRBd sellisest „järelevalvetegevusest“ (25). Selle asemel võib EKP teavitada SRBd kõigist asjakohastest EKP järelevalvealastest hindamistest, jagades neid tema otsuseid tegevate organitega. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Ennetav rekapitaliseerimine ja valitsuse likviidsustoetus

| 5.1. | EKP kordab, et ennetav rekapitaliseerimine on praeguses kriisiohjeraamistikus kasulik vahend erakorraliste asjaolude korral, mis tuleks säilitada (26). See on üks vähestest eranditest üldreeglist, mille kohaselt krediidiasutusele erakorralise avaliku sektori finantstoetuse andmine viib selleni, et krediidiasutust loetakse maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks jäävaks krediidiasutuseks. Ennetava rekapitaliseerimise suhtes kohaldatakse rangeid tingimusi, mida on seni loetud täidetuks ainult piiratud arvul juhtudel. Selle instrumendi piiratud kasutamine näitab, et praegused tingimused on asjakohased. Asjaomased ametiasutused peavad saama iga juhtumi konkreetseid asjaolusid täielikult arvesse võtta. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EKP üldiselt toetab ühtse kriisilahenduskorra määruse kavandatud muudatustes esitatud selgitusi ning ettepanekut säilitada olemasolev tööriistakast kantud kahjude kindlakstegemiseks (st varade kvaliteedi kohustuslik läbivaatamine ei ole kohustuslik, sest sobivad võivad olla ka muud vahendid, nagu kohapealne kontroll), kuna ennetavad rekapitaliseerimised tuleb tavaliselt tõhususe tagamiseks ellu viia kiiresti (27). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Samal ajal ei tohiks ennetava rekapitaliseerimise tingimused piirata asjaomaste asutuste võimet võtta arvesse iga juhtumi konkreetseid asjaolusid. Sellega seoses sunniks uus kavandatud maksevõime määratlus (28) pädevat asutust järeldama, et ettevõtja ei ole selle ennetava rekapitaliseerimise konkreetse eesmärgi jaoks maksejõuline, tuginedes ka üksnes kapitalinõuete tehnilisele või prognoositavale ajutisele rikkumisele, mis võib põhjendamatult veelgi piirata ennetavat rekapitaliseerimist ja valitsuse likviidsustoetust. Seetõttu soovitab EKP uut määratlust täpsustada, et üksust saaks hinnata maksevõimeliseks ka kapitalinõuete rikkumise või tõenäolise rikkumise korral, kui neid rikkumisi peetakse juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades ajutiseks. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EKP tunnistab, et toetusmeetmest väljumise strateegia nõudmine on kasulik (29). Kindla ajakava kehtestamine ilma selle pikendamise võimaluseta tekitab aga nn kaljuääreefekti, sest turud võivad väljumistähtaega ette näha, tekitades ebasoodsaid tagajärgi turutingimustele, kahjustades avaliku sektori tulusid. Lisaks peaks olema võimalik arvesse võtta ootamatuid turusuundumusi. Samuti ei näe EKP vajadust selle järgi, et järelevalve kiidaks heaks ka väljumisstrateegia lisaks komisjoni heakskiidule, mida nõutakse juba üldise riigiabimenetluse raames. Selleks et ootamatute asjaolude korral oleks võimalik tõhusalt reageerida, tuleks kõrvaldada automaatne seos väljumisstrateegia rakendamisel tekkinud viivituste ja maksejõuetuse või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämise hindamise vahel. Samuti võib olemasolevate lahenduste kasutamist põhjendamatult piirata ennetusliku rekapitaliseerimise teel omandatud esimese taseme põhiomavahendite instrumentide summa piiramine 2 %-ga koguriskipositsioonist. Näiteks võib see tekitada soovimatuid kaljuääreefekte ja tuua kaasa riski, et rekapitaliseerimismeede ei pruugi olla piisav ega suuda taastada turu usaldust. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Hoiuste tagamise skeemide sekkumine

| 6.1. | Hoiuste tagamise skeemide ennetusmeetmed on osutunud kasulikuks kriisiennetusvahendiks. Ettepandud õigusaktide paketi kohaselt jääks liikmesriikidele valikuvõimaluseks lubada hoiuste tagamise skeemidel rahastada ennetavaid sekkumisi (30). Võttes arvesse nende tööriistade võimalikku kasu, julgustab EKP liidu seadusandjaid tegema hoiuste tagamise skeemide ennetavad meetmed kättesaadavaks kogu liidus vastavalt ühtlustatud hoiusekindlustuse raamistikule. EKP tunnistab siiski, et hoiuste tagamise skeemid võivad vajada ennetusmeetmete võtmiseks vajaliku suutlikkuse suurendamiseks aega, ning leiab, et seetõttu võib olla asjakohane üleminekuperiood. Edasine ühtlustamine on vajalik, et tagada võrdsed tingimused kogu liidus, piisavad kaitsemeetmed ja paremini varustatud tööriistakast, tagades seeläbi kooskõla kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistiku üldiste eesmärkidega. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EKP tervitab ühtse kriisilahenduskorra määrusse (31) ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi (32) ette pandud täpsustusi, mille kohaselt hoiuste tagamise skeemi sekkumised, mida tehakse kooskõlas hoiuste tagamise skeemide direktiivi (33) ennetusmeetmeid käsitlevate eeskirjadega, ei too kaasa maksejõuetuse või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämise hindamist. See tagab pädevatele asutustele suurema selguse ja kindluse. EKP-l on siiski mõningaid reservatsioone seoses tingimusega, mille kohaselt peab pädev asutus selleks, et ennetava sekkumisega ei kaasneks maksejõuetuse või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämise hindamist, tegema kindlaks, et hoiuste tagamise skeemi sekkumine on vajalik asjaomase krediidiasutuse finantsilise usaldusväärsuse ja pikaajalise elujõulisuse säilitamiseks (34). Seetõttu soovitab EKP selle viite ühtse kriisilahenduskorra määruse ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse muutmisettepanekutest välja jätta. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EKP tervitab ka vähima kulu testi ühtlustamist enne hoiuste tagamise skeemi vahendite kasutamist või hoiuste tagamise skeemi ennetusmeetme kohaldamise kaalumist (35). Kõigil hoiuste tagamise skeemide kasutamise juhtudel aitab ühtlustatud vähima kulu testi raamistik luua võrdsed tingimused ja tagada järjepidevuse kõigis liikmesriikides. Ennetusmeetmete rakendamise eriolukorda silmas pidades märgitakse hoiuste tagamise skeemide direktiivi muutmisettepanekus, et likvideerimisnõuete prognoosimine on keeruline, sest ennetusmeetmeid tuleks võtta ammu enne mis tahes eeldatavat likvideerimist (36). Seepärast soovitatakse selles ettepanekus seoses ennetusmeetme suhtes vähima kulu testi rakendamisega kohaldada hinnanguliste sissenõudesummade suhtes 85 % suurust korrigeerimistegurit, nähes hoiuste tagamise skeemist ette lisarahastuse. Sellise korrigeerimisteguri ühtlane kohaldamine ennetus- ja alternatiivsete meetmete ning hoiuste tagamise skeemi poolt kriisilahendusse suunatavate vahendite suhtes muudaks tingimused veelgi võrdsemaks ja aitaks kaasa kõnealuste hoiuste tagamise skeemide sekkumistele rohkemate stsenaariumide korral. Kuna aga ennetusmeetmete adressaadiks olevate finantsinstitutsioonide olukord võib olla väga erinev nii nende bilansi kui ka nende olukorra halvenemise määra poolest, ei pruugi korrigeerimistegur võtta piisavalt arvesse ennetusmeetmete eripärasid. Seda teemat on sobivam käsitlema EBA osana tema kavandatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõust (37). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Hoiuste tagamise skeemide direktiivi kavandatud muudatustega nähakse ette, et krediidiasutused, kes taotlevad hoiuste tagamise skeemilt ennetusmeetmete rahastamist, esitavad pädevale asutusele konsulteerimiseks teate meetmete kohta, mida need krediidiasutused kohustuvad võtma, et tagada või taastada vastavus järelevalvenõuetele, sealhulgas meetmed, millega ohjatakse usaldusväärsuse halvenemise riski ning tugevdatakse krediidiasutuse kapitali- ja likviidsuspositsiooni. EKP teeb ettepaneku selgitada, et järelevalveasutus peab üksnes kontrollima usaldatavusnõuete kavandatud täitmist. See hõlmaks tervendamiskavade usaldatavus- ja järelevalveaspektide kontrollimist, mille eesmärk on tagada või taastada vastavus järelevalvenõuetele, ning veendumist krediidiasutuse pikaajalises elujõulisuses. Järelevalveasutus peaks tegema tihedat koostööd riiklike määratud asutustega või hoiuste tagamise skeemide asutustega küsimustes, mis kuuluvad nende pädevusse ja mille eest nad vastutavad. Lisaks on hoiuste tagamise skeemil ja/või määratud asutusel tegelik huvi ning neil on parimad võimalused jälgida, et krediidiasutus maksaks tagasi hoiuste tagamise skeemi poolt ennetusmeetmesse makstud vahendid, samuti sellega seotud ajakava, ning otsustada selle põhjal, kas võimaldada asjaomasele krediidiasutusele täiendavaid ennetusmeetmeid või mitte. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EKP teeb ettepaneku kehtestada selgesõnaline nõue eraldada finantsinstitutsioonide kaitseskeemid ja hoiuste tagamise skeemi vahendid. Varasemad kogemused on näidanud, et selliste skeemide sujuvaks toimimiseks on oluline eraldi finantsinstitutsioonide kaitseskeemi fond. Finantsinstitutsioonide kaitseskeemi ja hoiuste tagamise skeemi vahendite eraldamine tooks märkimisväärset kasu, arvestades, et eraldiseisva finantsinstitutsioonide kaitseskeemi vahendite suhtes ei kohaldata hoiuste tagamise skeemide direktiiviga kehtestatud piiranguid. Seega tagab finantsinstitutsioonide kaitseskeemi vahendite eraldamine, et finantsinstitutsioonide kaitseskeemi muid funktsioone saab jätkuvalt täita nende vahendite abiga, mis on ette nähtud finantsinstitutsioonide kaitseskeemi eesmärgi saavutamiseks. Näiteks tagab finantsinstitutsioonide kaitseskeem ennetava ja õigeaegse sekkumisega, et tema liikmeks olevad krediidiasutused täidavad regulatiivseid omavahendite ja likviidsusnõudeid. EKP tervitab asjaolu, et nagu varemgi, ei kohaldata nende eraldiseisvate finantsinstitutsioonide kaitseskeemi vahendite suhtes hoiuste tagamise skeemi direktiivi nõudeid. Seoses nende rolliga hoiuste tagamise skeemidena pooldab EKP seda, et finantsinstitutsioonide kaitseskeemid peaksid jääma hoiuste tagamise skeemide direktiivi kohaldamisalasse, et tagada võrdsed tingimused. Komisjoni ettepanek – koos finantsinstitutsioonide kaitseskeemi ja hoiuste tagamise skeemi vahendite eraldamisega – säilitab seega vajaliku paindlikkuse, tagades samal ajal õigusselguse ja võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Varajane hoiatamine maksejõuetuse või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämise võimaliku hindamise eest

| 7.1. | Ühtse kriisilahenduskorra määruse kavandatud muudatustega nähakse ette, et EKP või asjaomane riiklik pädev asutus peaks teavitama kriisilahendusnõukogu niipea kui võimalik, kui nad leiavad, et esineb oluline risk, et finantsinstitutsioon loetakse maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks jäävaks (38). EKP või riiklik pädev asutus ja SRB vahetavad seejärel arvamusi võimalike meetmete üle, millega hoida ära sellise maksejõuetuse realiseerumine, ning mõistliku aja üle nende rakendamiseks. EKP või riiklik pädev asutus ja SRB jälgivad juhtumi arengut ja kohtuvad korrapäraselt. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EKP toetab seda uut varajase hoiatamise protsessi ja väljendab heameelt selle üle, et see ei mõjuta hästi toimivat kriisilahendusmenetlust (39), sealhulgas eelkõige põhimõtteid, pädevust ja protsessi, mille alusel hinnatakse, kas finantsinstitutsioon on maksejõuetu või tõenäoliselt maksejõuetuks jääv. Sellega arendatakse edasi EKP ja SRB vahelise koostöö parimaid praktikaid. Lisaks tagatakse sellega, et EKP või riiklik pädev asutus ja SRB saavad hinnata kriisiolukordi nende arenedes ja reageerida kõige asjakohasemal viisil oma täieliku tööriistakastiga. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Sellega seoses väljendab EKP heameelt selle üle, et kõnealuse uue varajase hoiatamise protsessi käivitamine ei ole maksejõuetuse või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämise hindamise eeltingimus (40). Kiiresti arenevate kriiside ajal võib olla asjakohane alustada sellist hindamist viivitamata, võttes arvesse olukorra tõsidust ja seda, et puuduvad kergesti kättesaadavad meetmed, mis võiksid maksejõuetuse ära hoida. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Kriisilahenduse menetlus

| 8.1. | EKP tervitab kriisilahenduse kohaldamisala laiendamist. Kriisilahenduse kohaldamisala laiem ulatus teeb kriisilahendusvahendid kättesaadavaks laiemale krediidiasutuste ringile, parandades seeläbi juurdepääsu rahvusvahelistele parimatele praktikatele vastavatele kriisilahendusvahenditele ja tagades kriisiohjamise edasise ühtlustamise. Samal ajal mõistab EKP, et ettepanekuga ei nõuta kriisilahendusasutustelt väiksemate krediidiasutuste suunamist kriisilahendusele, kui selline meede oleks ebaproportsionaalne. Need krediidiasutused võidakse endiselt riigisisese maksejõuetusmenetluse raames likvideerida, kui see annaks rahuldavama tulemuse. Igal juhul tervitaks EKP analüüsi selle kohta, kas kumulatiivne mõju, mida avaldavad avaliku huvi hinnangu kavandatud muudatused, sealhulgas seoses uue eesmärgiga vähendada hoiuste tagamise skeemide kahjusid, aitab saavutada kriisilahenduse kohaldamisala kavandatud proportsionaalset laiendamist. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Kriisilahenduse kohaldamisala laiendamine väiksematele ja keskmise suurusega krediidiasutustele saab olla usaldusväärne ainult siis, kui leitakse realistlikud lahendused, et tagada kriisilahenduse piisav rahastamine, sealhulgas krediidiasutuste sisemise kahjumikatmisvõime tagamine, kuid olulisena ka juurdepääs hoiuste tagamise skeemi rahastamisele ja kriisilahenduse rahastamismehhanismidele. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Liidu kriisiohjeraamistiku nurgakivi on põhimõte, et krediidiasutuse maksejõuetuse korral peaksid kahju kandma eelkõige aktsionärid ja võlausaldajad. Seetõttu väljendab EKP heameelt selle üle, et seda peamist põhimõtet kinnitatakse kavandatavas õigusaktide paketis. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Samal ajal toob kriisilahenduse kohaldamisala laiendamine väiksematele ja keskmise suurusega krediidiasutustele kaasa väljakutseid. Need krediidiasutused sõltuvad sageli suurel määral hoiustest kui rahastamisallikast ning sõltuvalt kohalikest turutingimustest võib neil olla raskusi selliste muude finantsinstrumentide emiteerimisega, mis suudavad usaldusväärselt katta kahju või mille saab konverteerida omakapitaliks, kui krediidiasutus muutub maksejõuetuks. Võib esineda olukordi, kus hoiuste tagamise skeemiga kaitsmata hoiuste (tagamata hoiused) kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine võib põhjustada finantsstabiilsuse riske, mis võivad kaasa tuua avalikku huvi kahjustava väärtuse hävimise. See võib juhtuda näiteks juhul, kui ühe krediidiasutuse tagamata hoiuste kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine toob kaasa teiste krediidiasutuste tagamata hoiuste väljavõtmise, põhjustades nii ülekandumist. EKP väljendab heameelt selle üle, et kavandatud õigusaktide paketiga luuakse võimalused parandada hoiustajate kaitset, suurendades hoiuste tagamise skeemi suutlikkust pakkuda kriisilahendusmenetluses rahastamist (41). Põhiliselt saavutatakse see vähima kulu kriteeriumi selgitamise ja laiendamisega (42) ning nähes ette üheastmelise hoiustajate eelisõiguste korra, mille puhul on kõigil hoiustel võrdne rahuldamisjärk (43). Samuti tervitab EKP komisjoni ettepanekut võtta juhul, kui kasutatakse ülekandevahendit, kriisilahenduse rahastamismehhanismidele, sealhulgas ühtsele kriisilahendusfondile juurdepääsul arvesse hoiuste tagamise skeemi panust kahjumi katmise miinimumnõudesse (44). Need muudatused, mis parandavad hoiuste tagamise skeemi ja kriisilahenduse rahastamismehhanismide suutlikkust toetada väiksemate ja keskmise suurusega krediidiasutuste kriisilahendust, on asendamatud, et laiendada kriisilahendusvahendite kohaldamisala sellistele krediidiasutustele. Seepärast on oluline võtta kavandatud õigusaktide pakett vastu terviklikult ja tagada, et kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistiku muudatused oleksid sidusalt sõnastatud. Kavandatud õigusaktide paketi ainult mõne elemendi rakendamine võib viia selleni, et praktikas ei ole võimalik kriisilahendust edukalt kohaldada. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Kooskõlas põhimõttega, et krediidiasutuse maksejõuetusega seotud kahju peaksid kandma eelkõige aktsionärid ja võlausaldajad, peab kõigil kriisilahenduseks määratud krediidiasutustel olema esimese kaitseliinina minimaalne kahjumi katmise võime, mis on piisavalt kalibreeritud kooskõlas kriisilahendusstrateegiaga, tagades seeläbi turudistsipliini ja minimeerides sõltuvust välistest rahastamisallikatest. Isegi kui hoiuste tagamise skeemid panustaksid kriisilahenduse rahastamisse ja et seda panust arvestataks kohustuste ja omavahendite 8 % miinimumnõude täitmise hulka (45), võib kohustuste ja omavahendite 8 % miinimumnõude künniseni jõudmine õhutada süsteemses kriisis negatiivset dünaamikat, näiteks juhul, kui mitu krediidiasutust muutuvad maksejõuetuks samaaegselt või kui see nõuaks kahju panemist teatavatele võlausaldajatele, mis omakorda võib tõsiselt kahjustada finantsstabiilsust. Seetõttu toetab EKP erandjuhtude tarvis finantsstabiilsuse erandi kehtestamist juurdepääsuks kriisilahenduse rahastamismehhanismidele kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) soovitusega (46). See võimaldaks juurdepääsu kriisilahenduse rahastamismehhanismidele enne 8 % suuruse kahjumi katmist juhul, kui see on rangelt vajalik avaliku huvi kaitsmiseks ja finantsstabiilsuse tagamiseks. Seetõttu tuleks selle võimaluse suhtes kohaldada rangeid tingimusi ja juhtimiskorda, järgides Ameerika Ühendriikides kehtivat võrreldavat mehhanismi, näiteks nõudes SRB, komisjoni ja EKP ühist heakskiitu. Seda erandit kasutataks ainult kogu euroala hõlmava või kogu liikmesriiki hõlmava kriisi ajal või kui on olemas sellise kriisi oht, viimase abinõuna ja olles eelnevalt maksimaalset ära kasutanud krediidiasutuste kahjumikatmisvõime, mis veel ei avalda negatiivset mõju finantsstabiilsusele (47). |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Isegi avaliku huvi hindamise laiendamise korral jäävad mitmed väiksemad krediidiasutused tõenäoliselt kriisilahenduse kohaldamisalast välja. Nende krediidiasutuste osas, kelle puhul kriisilahendusraamistiku kohaldamine ei oleks ikkagi proportsionaalne, tervitaks EKP riiklike maksejõuetusmenetluste parandamist ja edasist ühtlustamist (48). Kavandatud õigusaktide paketi ambitsioonikus on selles osas piiratud. EKP julgustab liidu seadusandjaid ühtlustama ja laiendama likvideerimise alternatiivsete meetmete kättesaadavust kõigis liikmesriikides, eelkõige hoiuste tagamise skeemide suutlikkust toetada varade ja kohustuste ülekandmist omandavale krediidiasutusele. EKP tervitab võlausaldajate rahuldamisjärkude kavandatud muudatusi ja vähima kulu testi täpsustamist, mis toob kaasa parema juurdepääsu hoiuste tagamise skeemide rahastamisele ja nende meetmete laiema kättesaadavuse. Nende alternatiivsete meetmete kehtestamine kõigis liikmesriikides võimaldaks kiiremat, tõhusamat ja ühtlustatumat protsessi krediidiasutuste likvideerimise juhtimiseks, mis tooks lõppkokkuvõttes kasu finantsstabiilsusele ja hoiustajatele ning piiraks hoiuste tagamise skeemide väljamaksevajadusi. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Lõpuks tervitab EKP selgitust, et kohustuste jaotus kapitaliinstrumentide ja muude kõlblike kohustuste allahindamise menetluses vastab täielikult kohustuste jaotusele kriisilahendusmenetluses (49). See tähendab, et järelevalveasutuse esmane vastutus on maksejõuetuse või tõenäoliselt maksejõuetuks jäämise hindamine, samas kui ülejäänud allahindamise tingimusi hindab kriisilahendusasutus. |
| --- | --- |

8.7.

9.   Hoiustajate eelisõigused

| 9.1. | EKP tervitab komisjoni ettepanekut kehtestada üheastmeline hoiustajate eelisõiguste kord (50). See lähenemisviis tagab krediidiasutuste võlausaldajate nõuete rahuldamisjärkude suurema ühtlustamise kogu liidus ning tagab, et kõik hoiused, sealhulgas suurte äriühingute hoiused ja väljajäetud hoiused, on võrdsed ja asuvad tavalistest tagamata nõuetest eespool. See lähenemisviis parandab juurdepääsu hoiuste tagamise skeemide rahastamisele, et säilitada hoiused tervikuna, mis tähendab, et hoiuste tagamise skeem saab paremini panustada kriisiohjemeetmetesse nii kriisilahenduses kui ka ennetavate või alternatiivsete meetmete, sealhulgas ülekandestrateegiate kaudu. See tõhustab märkimisväärselt olemasolevaid kriisiohjelahendusi (51) ja aitab ära hoida finantsstabiilsuse probleemide ülekandumist kindlustamata hoiustajate hoiuste väljavoolu tõttu teistest krediidiasutustest. Laiemad äritegevuse müügivõimalused kas kriisilahenduse või hoiuste tagamise skeemi alternatiivsete meetmete kontekstis võivad vähendada osade kaupa likvideerimise kasutamist krediidiasutuse maksejõuetuse haldamise vahendina. See on kasulik, sest osade kaupa likvideerimine võib hävitada väärtust ning kahjustada hoiustajaid ja finantsstabiilsust. Kavandatud lähenemisviis vähendab ka vajadust hoiustajate väljamaksete järele, mis nõuab sageli hoiuste tagamise skeemidelt suurte summade mobiliseerimist, piirates seeläbi nende likviidsust ja suutlikkust tulla toime järgmiste krediidiasutuste maksejõuetusega. Hoiustele juurdepääsu ja finantsstabiilsuse parema tagamisega vähendatakse ka stiimuleid maksumaksjate raha kasutamiseks krediidiasutuste maksejõuetuse korral. Oluline on see, et hõlmatud hoiustajad on hoiuste tagamise skeemiga jätkuvalt täielikult kaitstud kõigi stsenaariumide puhul, kuid saavad kasu ka üleandmisstrateegiatest, millega on võimalik saavutada katkematu juurdepääs nende hoiustele (52). |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Eelistades võlausaldajate hierarhias kõiki hoiuseid kõrgema rahuldamisjärguga nõuetele, hõlbustaks see lähenemisviis ka kahjumi jaotamist tagamata krediidiasutuste võlainstrumentidele, mis lihtsustaks kahjumi täielikku katmist teisendatavate kohustuste ja nõudeõiguste võlausaldajate poolt ilma finantsstabiilsusega seotud probleemideta. Samuti minimiseeriks see „ühtki võlausaldajat ei panda halvemasse positsiooni kui tavapärase maksejõuetusmenetluse puhul“ põhimõttest tulenevate kompensatsiooninõuete riski, suurendades seeläbi kriisilahenduskõlblikkust (53). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Samal ajal tunnistab EKP, et üheastmelise hoiustajate eelisõiguste korra kehtestamine võib põhjustada hoiuste tagamise skeemidele lisakulusid mõnes pankade kriisiohje stsenaariumis. Kuigi EKP täheldab, et üheastmeline hoiustajate eelisõiguste kord on mitmes jurisdiktsioonis osutunud edukaks, oleks teretulnud täiendav analüüs konkreetsete olukordade kohta, kus hoiuste tagamise skeemidele võivad tekkida lisakulud või soovimatud tagajärjed. Selles analüüsis tuleks võimaluste piires ja võttes arvesse üheastmelise hoiustajate eelisõiguste korra kehtestanud jurisdiktsioonides saadud kogemusi, arvesse võtta ka kavandatud muudatuste mõju kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võla reitingule ja hinnastamisele ning täiendavalt uurida üheastmelise hoiustajate eelisõiguste korra ja teatavate hoiuste kõlblikkuse koostoimet omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude kohaldamisel. Lisaks on EKP valmis arutama alternatiivseid lahendusi, mis parandavad hoiuste tagamise skeemide suutlikkust panustada kriisilahendusse (samuti ennetus- ja alternatiivsete meetmete abil) samas ulatuses, mis oleks võimalik üheastmelise hoiustajate eelisõiguste korra raames, piirates samal ajal hoiuste tagamise skeemide kahjumiriski seoses väljamaksetega likvideerimise korral. Selliste lahenduste kaalumisel on oluline tagada, et kriisilahenduse kohaldamisala laiendamisega kaasneks piisav juurdepääs kriisilahendusega seotud rahastamisele, sealhulgas eelkõige hoiuste tagamise skeemidest saadavale rahastamisele. Lõpetuseks tuleb veel märkida, et üheastmelise hoiustajate eelisõiguste korra kehtestamise mõju krediidiasutuste kohustuste struktuurile nõuab loomulikult suurt järelevalvelist tähelepanu ning EKP on valmis seda oma pädevusalasse kuuluvate krediidiasutuste puhul hoolikalt hindama. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Niinimetatud vahepealsete olukordade ohuga tegelemine

| 10.1. | Pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivis on juba sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et maksejõuetu finantsinstitutsioon, mille suhtes ei kohaldata kriisilahendust, likvideeritakse tavakorras vastavalt liikmesriigi kohaldatavale õigusele (54). EKP toetab pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepanekut, millega täpsustatakse seda mehhanismi veelgi (55), tagades, et selline likvideerimine algatatakse viivitamata ja et krediidiasutus väljub turult või lõpetab oma pangandustegevuse mõistliku aja jooksul (56). |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Kriisilahendusväliste juhtumite haldamise riiklikke menetlusi tuleks veelgi ühtlustada, andes kriisilahendusasutustele õiguse algatada halduslik likvideerimismenetlus finantsinstitutsioonide puhul, kes vastavad kahele esimesele kriisilahenduse tingimusele, kuid kelle suhtes ei kohaldata kriisilahendust avaliku huvi puudumise tõttu kriisilahenduse vastu (57). See oleks kõige tõhusam viis, kuidas pikemaks ajaks otsustavalt lahendada võimalikud nn vahepealsed olukorrad. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EKP toetab pädeva asutuse volitamist tunnistada kehtetuks sellise krediidiasutuse tegevusluba, mis on maksejõuetu või tõenäoliselt maksejõuetu, kuid mille suhtes ei algatata kriisilahendust (58). Samal ajal ei tohiks muudatustega kehtestada tegevusloa automaatset kehtetuks tunnistamist, vaid säilitada see võimalus kui EKP kaalutlusõigus kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (59). |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Seoses ettepanekuga teha kindlaks, et tegevusloa kehtetuks tunnistamine on likvideerimismenetluse algatamiseks piisav tingimus (60), peab EKP äärmiselt oluliseks vältida soovimatuid tagajärgi seoses vastuoluliste tõlgenduste või erineva ülevõtmisega riigiti. Komisjoni peamine ettepanek nn vahepealsete olukordade käsitlemiseks näeb ette, et kui kriisilahendusasutus teeb kindlaks, et krediidiasutus vastab kõigile kriisilahenduse tingimustele, välja arvatud avaliku huvi tingimus, peab asjaomasel riigiasutusel olema samuti õigus algatada viivitamata krediidiasutuse likvideerimismenetlus (61). Ettepanek, et tegevusloa kehtetuks tunnistamine on lõpetamise „piisav“ eeltingimus, võib tekitada liikmesriikides soovi seda riiklike asutuste volitamise olulist nõuet mitte nõuetekohaselt üle võtta (62). Selline lähenemisviis võib viia väära tõlgenduseni, mille kohaselt oleks tegevusloa kehtetuks tunnistamine järelevalveasutuse poolt ainus alus likvideerimismenetluse algatamiseks, ilma et võetaks arvesse kriisilahendusasutuse varasemat otsust selle kohta, kas kriisilahenduse tingimused on täidetud. Selline lähenemisviis võib viia praktikani, kus riiklikud haldusasutused või kohtud lükkavad likvideerimismenetluse algatamise edasi kuni tegevusloa kehtetuks tunnistamiseni. See jätaks tähelepanuta võimaluse, et mõnel juhul oleks sobivam algatada likvideerimismenetlus ajal, mil krediidiasutus veel omab panga tegevusluba. Neid kaalutlusi silmas pidades soovitab EKP, et tegevusloa kehtetuks tunnistamine ei oleks krediidiasutuste likvideerimise ühtlustatud eeltingimus. |
| --- | --- |

10.4.

11.   Ühtse kriisilahendusfondi tagasivõtmatud maksekohustused

| 11.1. | EKP soovitab tungivalt mitte suurendada tagasivõtmatute maksekohustuste osakaalu 30 %-lt 50 %-le finantsinstitutsioonide eelnevate osamaksete kogusummast ühtsesse kriisilahendusfondi ja kriisilahenduse rahastamismehhanismidesse (63). Tagasivõtmatute maksekohustuste praktika on näidanud, et mõne krediidiasutuse kohaldatud käsitlus võib põhjustada nende esimese taseme põhiomavahendite ülehindamise riski. Kui krediidiasutuse olukorra hindamine näitab, et selline risk on olemas ja jääb katmata, võib see käivitada järelevalvemeetmete võtmise selle riski maandamiseks. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Selle usaldatavusnõuete küsimuse taustaks on asjaolu, et paljud krediidiasutused ei kirjenda raamatupidamises tagasivõtmatut maksekohustust kohustusena, vaid kajastavad seda bilansiväliselt ning samal ajal kirjendavad nad rahalise tagatise varana, ilma et kasumiaruandes kajastataks kulusid. Sel viisil on krediidiasutuse esimese taseme põhiomavahendid ülehinnatud, sest see ei kajasta asjaolu, et kriisilahendusfondi tagatisena antud vahendeid ei ole võimalik ilma vastava rahalise makseta tagasi saada. Usaldatavusriski olemasolu seoses tagasivõtmatute maksekohustustega on tunnistanud ka Üldkohus (64). Seda probleemi ei lahendaks isegi kavandatud täpsustused (65). |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Igal juhul väljendab EKP heameelt selgituste üle (66), et kui krediidiasutus ei kuulu enam ühtse kriisilahenduskorra määruse ega pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi kohaldamisalasse ja tema suhtes ei kehti enam ühtsesse kriisilahendusfondi osamaksete tegemise kohustus, nõuab kriisilahendusasutus sisse tasumisele kuuluvad tagasivõtmatud maksekohustused. Lisaks kinnitatakse muutmisettepanekus, et krediidiasutused ei saa tagasivõtmatute maksekohustuste tagamiseks antud rahalist tagatist mingil juhul tagasi võtta, välja arvatud juhul, kui vastav makse tehakse kriisilahendusfondi, mis tekitab vajaduse arvata selline rahaline tagatis krediidiasutuse esimese taseme põhiomavahenditest maha. |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Lõpuks, võttes arvesse, et mõned krediidiasutused ei kirjenda neid ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavaid osamakseid fondi tehtavate maksete ajal kuluna, peaksid nad need osamaksed kuluna kirjendama fondi kasutamisel. Kuigi mõju usaldatavusnõuete suhtarvudele on piiratud EKP poolt kohaldatavate usaldatavusnõuete mahaarvamistega, suurendavad tagasivõtmatud maksekohustused krediidiasutuste kasumit majanduslikult rahulikul ajal (kui tehakse makseid ühtsesse kriisilahendusfondi) ja süvendavad kahjusid kriisi ajal (kui ühtset kriisilahendusfondi kasutatakse), luues seeläbi protsüklilise edasikandumise kanali. Seetõttu peab EKP tagasivõtmatuid maksekohustusi, mida ei peeta ühtse kriisilahendusfondi maksete tegemise faasis kuluks, süsteemse riski seisukohast problemaatiliseks ja soovitab minimeerida nende kasutamist. |
| --- | --- |

11.4.

12.   Vastavus omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuetele (omandiahelad)

| 12.1. | Ettepandud muudatused seoses omandiahelatega annavad kriisilahendusasutustele õiguse lubada teatavatel tütarettevõtjatel täita sisemise omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude nõudeid konsolideeritud alusel, (67) mitte individuaalselt. Selle võimaluse suhtes kohaldatakse kahte liiki kaitsemeetmeid (68). Esiteks nõutakse kriisilahendussubjektide puhul, kes on liidus emaettevõtjana tegutsevad (sega)finantsvaldusettevõtjad, et tütarettevõtja on ainus kriisilahendussubjektile kuuluv otsene tütarettevõtja ning et nii kriisilahendussubjekt kui ka tütarettevõtja on asutatud samas liikmesriigis ja kuuluvad samasse kriisilahendusalusesse gruppi. Teise võimalusena nõutakse muude kriisilahendussubjektide liikide puhul, et tütarettevõtja suhtes kohaldataks konsolideeritud alusel teise samba nõuet või kombineeritud puhvri nõuet. Teiseks peab kriisilahendusasutus olema jõudnud järeldusele, et sisemise omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude nõuete täitmine konsolideeritud alusel ei mõjuta negatiivselt asjaomase grupi kriisilahenduskõlblikkust ega allahindamise ja konverteerimise õiguse kohaldamist selle vaheüksuse või teiste samasse kriisilahendusalusesse gruppi kuuluvate üksuste suhtes. |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Kriisilahendussubjektide puhul, kes ei ole liidus emaettevõtjana tegutsevad (sega)finantsvaldusettevõtjad, on ette nähtud seos teise samba nõudega, mis on kehtestatud tütarettevõtja suhtes konsolideeritud alusel. EKP märgib, et liidu pangandusgruppi kuuluvale tütarettevõtjale kehtestatud konsolideeritud või allkonsolideeritud nõuded tuleb kindlaks määrata kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (69) (edaspidi „kapitalinõuete määrus“) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (70) (edaspidi „kapitalinõuete direktiiv“) asjakohaste tingimustega. Näiteks kui tütarettevõtjast finantsinstitutsioon ei ole liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsinstitutsioon ega oma tütarettevõtjaid kolmandates riikides, võib järelevalveasutus nõuda kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi kohaste teatavate kohustuste täitmist (71) allkonsolideeritud alusel üksnes juhul, kui see on järelevalve eesmärgil põhjendatud finantsinstitutsiooni riski või kapitalistruktuuri eripäraga või kui liikmesriigid võtavad vastu riigisiseseid õigusakte, milles nõutakse tegevuste struktuurilist eraldatust pangandusgrupis (72). |
| --- | --- |

12.2.

13.   Muud hoiuste tagamise raamistikuga seotud aspektid

| 13.1. | Hoiuste tagamise skeemide direktiivi muutmisettepanekus pakutakse välja veel mitmeid hoiusekindlustusraamistiku muudatusi (73). EKP toetab neid muudatusi, mis toovad kaasa edasise ühtlustamise ja laiendavad ametiasutuste kriisiohje ja hoiusekindlustusraamistiku tööriistakasti. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Mõned hoiuste tagamise skeemide direktiivi kavandatud muudatused teevad EKP-le muret. Esiteks on hoiuste tagamise skeemide direktiivi kavandatud muudatuste eesmärk sätestada järelevalveasutusele kohustus tagada, et krediidiasutused täidavad oma kohustusi hoiuste tagamise skeemi liikmetena (74). Järelevalveasutuse volitusi, mis tulenevad kapitalinõuete direktiivist, saab kasutada üksnes direktiivis sätestatud eesmärkide täitmiseks ning neid ei saa laiendada mitteseotud küsimustele, nagu krediidiasutuse suutmatus täita oma kohustusi hoiuste tagamise skeemi liikmena. Lisaks on hoiuste tagamise skeemide pädevatel asutustel palju paremad võimalused nõuete täitmise hindamiseks ja hoopis neile tuleks asjakohased jõustamisvolitused. Seetõttu soovitab EKP selle ettepaneku uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | Teiseks soovitatakse hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepanekus, et hoiuste tagamise skeemidel lubatakse hoida oma vahendeid riigi keskpanga (RKP) kontodel (75). Kuigi selliste kontode avamine oleks kooskõlas asutamislepinguga (76), võib see säte nõuda mõne liikmesriigi keskpanga põhikirja muutmist vastavalt riigisisesele õigusele, tagamaks, et nii avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud hoiuste tagamise skeemid võivad avada vajalikke kontosid. Lisaks ei oleks igasugune hoiuste tagamise skeemi rahastamine liikmesriigi keskpanga poolt, näiteks arvelduskrediidi laiendamine hoiuste tagamise skeemi kontole liikmesriigi keskpangas, kooskõlas laenukeeluga, kui hoiuste tagamise skeem kvalifitseerub „avalik-õiguslikuks isikuks“ asutamislepingu artikli 123 lõike 1 tähenduses (77). |
| --- | --- |

13.3.

14.   Hoiuste tagamise skeemi osamaksete ülekandmise hõlbustamine

| 14.1. | Praeguse korra kohaselt, kui krediidiasutus lakkab olemast hoiuste tagamise skeemi liige ja ühineb teise hoiuste tagamise skeemiga või kui osa tema tegevusest viiakse üle teise hoiuste tagamise skeemi, kannab algne hoiuste tagamise skeem uude hoiuste tagamise skeemi üle ainult väikese osa krediidiasutuse varasematest osamaksetest. Alates 2024. aastast, kui hoiuste tagamise skeemid on saavutanud oma sihttaseme, võib osamaksete ülekandmise võimalus täielikult lõppeda, sest üle võib kanda ainult viimase 12 kuu osamakseid. Kui krediidiasutus muudab hoiuste tagamise skeemi kuuluvust, tekitab see algses hoiuste tagamise skeemis vahendite ülejäägi, kuna selle hoiuste tagamise skeemiga kaetavad riskid vähenevad, samal ajal kui tema rahalised vahendid jäävad suuresti samaks. Teisest küljest tekib vastuvõtvas hoiuste tagamise skeemis rahastamispuudujääk, kuna ülekantud vahendid ei vasta ülekantud riskidele. Selle lünga peavad täitma üleminev krediidiasutus või kõik vastuvõtva hoiuste tagamise skeemi liikmed. Praegune hoiuste tagamise raamistik kohtleb algset hoiuste tagamise skeemi soodsamalt ülemineva krediidiasutuse ja/või vastuvõtva hoiuste tagamise skeemi liikmete kulul. Kui seda ei muudeta, tekitab hoiuste tagamise raamistik märkimisväärseid pöördumatuid kulusid hoiuste tagamise skeemi vahetavale krediidiasutusele. See kujutab endast olulist takistust eesmärgile edendada liidu pangandusteenuste ühtset turgu. |
| --- | --- |

14.1.

| 14.2. | EKP avaldab kahetsust, et komisjoni ettepanekus ei järgita EBA soovitust (78) anda EBA-le volitus töötada välja metoodika, mis kõrvaldaks selle puuduse hoiuste tagamise raamistikus. EKP teeb ettepaneku anda EBA-le volitused töötada välja ülekantavate osamaksete summa arvutamise metoodika, et tagada kooskõla ülekantud riskidega. See vähendaks algse hoiuste tagamise skeemi rahastamisülejääki ja vastuvõtva hoiuste tagamise skeemi rahastamispuudujääki ning väldiks seega üleminevale krediidiasutusele ja teistele vastuvõtva hoiuste tagamise skeemi liikmetele tarbetute kulude tekitamist. Selline metoodika peaks tasakaalustama asjaomaste hoiuste tagamise skeemide huve ja hoidma alal kogu süsteemi finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

14.2.

15.   Teabevahetus

| 15.1. | Kavandatava õigusaktide paketi eesmärk on veelgi tõhustada sätteid, mis reguleerivad teabevahetust kriisiohjamise kontekstis (79). |
| --- | --- |

15.1.

| 15.2. | EKP toetab põhjalikku ja õigeaegset teabevahetust pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste vahel kriisiohjamise eesmärgil. EKP ja SRB on juba sõlminud põhjaliku kahepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi, mis hõlbustab sellist teabevahetust (80). Memorandumiga on loodud mitu teabevahetus- ja koostöökanalit, millega tagatakse, et SRBd teavitatakse EKP otsese järelevalve all olevate üksustega seotud asjakohastest arengutest. |
| --- | --- |

15.2.

| 15.3. | EKP tunneb siiski muret seoses ühtse kriisilahenduskorra määruse ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi kavandatud muudatustega, millega nõutakse, et EKP ja teised EKPSi liikmed esitaksid SRB-le kogu teabe, mis on vajalik SRB-le ühtse kriisilahenduskorra määruse kohaste ülesannete täitmiseks (81), ning esitaksid komisjonile kogu teabe, mis on vajalik komisjoni pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi kohaste poliitika kujundamisega seotud ülesannete täitmiseks, sealhulgas mõjuhinnangute koostamiseks ning seadusandlike ettepanekute ettevalmistamiseks ja nende üle läbirääkimiste pidamiseks (82). |
| --- | --- |

15.3.

| 15.4. | Nende kohustuste sisuline ulatus ei ole selge ning seetõttu oleks teretulnud SRB-le ja komisjonile edastatava teabe liigi täpsustamine. Konkreetsemalt saab pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi lisatavaid uusi teabevahetuse sätteid kohaldada üksnes kõnealuse direktiivi sisu suhtes. Selline teabevahetus ei hõlmaks näiteks teavet, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega või komisjoni tegevusega poliitika väljatöötamise valdkonnas. EKP arusaama kohaselt hõlmab teabevahetus ainult koondteavet ega puuduta üksikuid krediidiasutusi. Lisaks tervitaks EKP koostöökorra kehtestamist komisjoniga, et tagada kõnealuse teabe tõhus ja sujuv edastamine. Lõpuks mõistab EKP, et kogu konfidentsiaalne teave edastatakse komisjonile kooskõlas asjakohaste valdkondlike liidu õigusaktidega, millega on kehtestatud konfidentsiaalse teabe kaitse ja sellise kaitse erandid. |
| --- | --- |

15.4.

| 15.5. | Samuti tuleks meelde tuletada, et konfidentsiaalset statistilist teavet võib SRB-le ja komisjonile edastada üksnes kooskõlas konfidentsiaalse teabe kaitset käsitlevate asjakohaste liidu õigusaktidega. Eelkõige võimaldab nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (83) artikli 8 lõige 4a EKPSi liikmetel edastada konfidentsiaalset statistilist teavet (84) liikmesriikide ja liidu asutustele või organitele, kes vastutavad finantseerimisasutuste, turgude ja infrastruktuuride järelevalve või finantssüsteemi stabiilsuse eest, niivõrd kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks. Konfidentsiaalset statistilist teavet vastu võtvad asutused peavad võtma kõik vajalikud seadusandlikud, haldus-, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse statistilise teabe füüsiline ja loogiline kaitse. Selle alusel ja SRB taotlusel edastab EKP SRB-le konfidentsiaalse statistilise teabe. |
| --- | --- |

15.5.

16.   Isikuandmete edastamine

| 16.1. | Kuigi ettepandud õigusaktide paketi eesmärk on veelgi tõhustada sätteid, mis reguleerivad teabevahetust kriisiohjamise kontekstis, ei puuduta see isikuandmete kaitse küsimust, mis on oluline teema ja põhiõigus. Ühtse kriisilahenduskorra määrusega võiks anda selgemaid suuniseid isikuandmete vahetamise kohta ja näha ette asjakohased kaitsemeetmed andmesubjektidele, et tagada õiglane tasakaal erinevate kaalul olevate huvide vahel. |
| --- | --- |

16.1.

| 16.2. | Lisaks on kogemused näidanud, et andmekaitse-eeskirjade järgimiseks võib vaja minna lisaaega vajalike meetmete võtmiseks enne asjakohase teabe vahetamist. See lisaaeg võib põhjustada viivitusi. See oleks eriti problemaatiline kriisiolukorras, kui SRB vajab kriisilahenduse ettevalmistamiseks kiiret teavet. Seetõttu võib tekkida vajadus kehtestada erisätted menetluslike andmekaitsenõuete ajutiseks lihtsustamiseks, et tagada õiglane tasakaal kriisiolukorras kaalul olevate eri huvide vahel.
  Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat määrust ja kavandatavaid direktiive muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis. |
| --- | --- |

16.2.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat määrust ja kavandatavaid direktiive muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 5. juuli 2023

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2023) 226 final.

1

(2)  COM(2023) 227 final.

2

(3)  COM(2023) 228 final.

3

(4)  COM(2023) 229 final.

4

(5)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2017/6, 8. märts 2017, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses tagamata võlainstrumentide järjestusega maksejõuetusmenetluse hierarhias (ELT C 132, 26.4.2017, lk 1), ja Euroopa Keskpanga arvamus CON/2017/47, 8. november 2017, liidu kriisiohjamise raamistiku muudatuste kohta (ELT C 34, 31.1.2018, lk 17). Kõik EKP arvamused on avaldatud EUR-Lexis. Vt ka EKP seisukoht seoses Euroopa Komisjoni suunatud konsultatsiooniga kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta, on kättesaadav EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku seletuskiri, lk 5 ja 10.

6

(7)  Vt EKP seisukoht seoses Euroopa Komisjoni suunatud konsultatsiooniga kriisiohje ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta, lk 1.

7

(8)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku seletuskiri, lk 19.

8

(9)  Vt eurorühma 16. juuni 2022. aasta avaldus pangandusliidu tuleviku kohta, kättesaadav Euroopa Liidu Nõukogu veebisaidil www.consilium.europa.eu.

9

(10)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2016/26, 20. aprill 2016, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014, et luua Euroopa hoiuste tagamise skeem (ELT C 252, 12.7.2016, lk 1), punkt 1.1.

10

(11)  Vt EKP seisukoht seoses Euroopa Komisjoni suunatud konsultatsiooniga kriisiohje ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta, lk 1–4 ja 14–15.

11

(12)  Vt arvamuse CON/2016/26 punkt 1.1.

12

(13)  Vt komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pangandusliidu väljakujundamisele kaasa aitava kriisiohje- ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta (KOM(2023) 225 (lõplik)).

13

(14)  Vt arvamuse CON/2017/47 punkt 4 ja EKP seisukoht seoses Euroopa Komisjoni suunatud konsultatsiooniga kriisiohje ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta, lk 2 ja 5–6.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 806/2014, 15. juuli 2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

15

(16)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 15, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklit 13.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL, 15. mai 2014, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

17

(18)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 15, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklit 13.

18

(19)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 15, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklit 13.

19

(20)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 15, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklit 13.

20

(21)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku põhjendus 14 ja artikli 1 punkt 16, millega lisatakse ühtsesse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikkel 13c.

21

(22)  Memorandum of Understanding between the Single Resolution Board and the European Central Bank in respect of Cooperation and Information Exchange, avaldatud EUR-Lexis.

22

(23)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 16, millega lisatakse ühtse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikkel 13c.

23

(24)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 27 lõike 1 punkt h.

24

(25)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 16, millega lisatakse ühtse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikli 13c lõike 1 punkt b.

25

(26)  Vt EKP seisukoht seoses Euroopa Komisjoni suunatud konsultatsiooniga kriisiohje ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta, lk 2 ja 6–7.

26

(27)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 20, millega lisatakse ühtse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikli 18a lõige 2.

27

(28)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 20, millega lisatakse ühtse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikkel 18a ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 19, millega lisatakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi uus artikkel 32c.

28

(29)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 20, millega lisatakse ühtse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikli 18a lõige 2.

29

(30)  Vt hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepanek artikli 1 punkt 12, millega muudetakse hoiuste tagamise skeemi direktiivi artiklit 11.

30

(31)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkti 19 alapunkt b, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 18 lõike 4 punkti d.

31

(32)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 17 alapunkt b, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 32 lõike 4 punkti d.

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/49/EL, 16. aprill 2014, hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).

33

(34)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 20, millega lisatakse ühtse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikli 18a lõike 1 punkt b ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 19, millega lisatakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi uus artikli 32c lõike 1 punkt b.

34

(35)  Vt hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 13, millega lisatakse hoiuste tagamise skeemi direktiivi uus artikkel 11e.

35

(36)  Vt hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepaneku põhjendus 30.

36

(37)  Vt hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 13, millega lisatakse hoiuste tagamise skeemi direktiivi uus artikli 11e lõige 5.

37

(38)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku põhjendus 15 ja artikli 1 punkt 16, millega lisatakse ühtsesse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikkel 13c.

38

(39)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku põhjendus 15.

39

(40)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku põhjendus 16.

40

(41)  Vt näiteks pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 56, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artiklit 109.

41

(42)  Vt hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 13, millega lisatakse hoiuste tagamise skeemi direktiivi uus artikkel 11e.

42

(43)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 55 alapunkt a, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 108 lõiget 1.

43

(44)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkti 24 alapunkt a, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 27 lõiget 1.

44

(45)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkti 24 alapunkt a, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 27 lõiget 1.

45

(46)  Vt IMF, Financial Sector Assessment Program – Technical Note – Bank Resolution and Crisis Management (2018), lk 6 ja 30, kättesaadav IMFi veebilehel www.imf.org.

46

(47)  Vt ka EKP seisukoht seoses Euroopa Komisjoni suunatud konsultatsiooniga kriisiohje ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta, lk 4.

47

(48)  Vt EKP seisukoht seoses Euroopa Komisjoni suunatud konsultatsiooniga kriisiohje ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta, lk 3 ja 11. EKP kutsus komisjoni üles uurima selliste lahenduste teostatavust nagu Euroopa haldusliku likvideerimisraamistiku loomine, mida toetab Euroopa hoiusekindlustusskeem, et tagada selliste krediidiasutuste maksejõuetuse tõhus ja ühtlustatud käsitlemine.

48

(49)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku põhjendus 26 ja artikli 1 punkt 23, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklit 21.

49

(50)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 55 alapunkt a, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 108 lõiget 1.

50

(51)  Vt selle kohta ka EKP panus Euroopa Komisjoni sihipärasesse konsultatsiooni kriisiohje- ja hoiuste tagamise raamistiku läbivaatamise kohta, lk 4 ja 13.

51

(52)  Lisateabe saamiseks USA lähenemisviisi kohta, mis hõlmab üheastmelist hoiustajate eelisõiguste korda ja märkimisväärset tuginemist üleandmisstrateegiatele, vt EKP järelevalvenõukogu esimehe Andrea Enria kõnet „Of temples and trees: on the road to completing the European banking union“, avaldatud EKP Pangandusjärelevale veebilehel www.bankingsupervision.europa.eu.

52

(53)  Vt arvamuse CON/2017/6 punkt 2.3.2.

53

(54)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikkel 32b.

54

(55)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 18, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artiklit 32b.

55

(56)  Vt arvamuse CON/2020/25 punkt 3.2 ja EKP seisukoht seoses Euroopa Komisjoni suunatud konsultatsiooniga kriisiohje ja hoiusekindlustusraamistiku läbivaatamise kohta, lk 2 ja 8.

56

(57)  Vt ka punkt 8.6 eespool.

57

(58)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 18, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 32b lõiget 3.

58

(59)  Vt nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63), artikli 4 lõike 1 punkt a ja artikli 14 lõige 5.

59

(60)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku põhjendus 16 ja artikli 1 punkt 18, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 32b lõiget 4.

60

(61)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku põhjendus 16 ja artikli 1 punkt 18, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 32b lõikeid 1 ja 2.

61

(62)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkt 18, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 32b lõiget 1 ja nähakse ette, et asjaomasel liikmesriigi haldus- või kohtuasutusel peab olema õigus algatada viivitamata finantsinstitutsiooni või ettevõtja likvideerimismenetluse tavakorras.

62

(63)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkti 37 alapunkt a, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 70 lõiget 3 ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 53 alapunkti a, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 103 lõiget 3.

63

(64)  Vt 9. septembri 2020. aasta kohtuotsus BNP Paribas vs. Euroopa Keskpank, T-150/18 ja T-345/18, EU:T:2020:394, punkt 78.

64

vs

(65)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkti 37 alapunkt b, millega lisatakse ühtsesse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikli 70 lõige 3a ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 53 alapunkt b, millega lisatakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi uus artikli 103 lõige 3a.

65

(66)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkti 37 alapunkt b, millega lisatakse ühtsesse kriisilahenduskorra määrusesse uus artikli 70 lõige 3a ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 53 alapunkt b, millega lisatakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi uus artikli 103 lõige 3a.

66

(67)  Vt omandiahelaid käsitlevate kavandatud muudatuste artikli 1 punkti 3 alapunkt a ja artikli 2 punkti 7 alapunkt a, millega muudetakse vastavalt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 45f lõiget 1 ja ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 12g lõiget 1.

67

(68)  Vt omandiahelaid käsitleva muutmisettepaneku artikli 1 punkti 3 alapunkt a ja artikli 2 punkti 7 alapunkt a, millega muudetakse vastavalt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 45f lõiget 1 ja ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 12g lõiget 1.

68

(69)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

69

(70)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

70

(71)  Vt kapitalinõuete määruse II-VIII osa ja kapitalinõuete direktiivi VII jaotis.

71

(72)  Vt kapitalinõuete määruse artikli 11 lõige 6.

72

(73)  Enamik neist muudatustest tuleneb Euroopa Pangandusjärelevalve arvamusest hoiuste tagamise skeemide rahastamise ja hoiuste tagamise skeemi fondide kasutamise kohta (EBA/OP/2020/02), mis on kättesaadav EBA veebilehel www.eba.europa.eu.

73

(74)  Vt hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 3 alapunkt a, millega muudetakse hoiuste tagamise skeemi direktiivi artikli 4 lõiget 4.

74

(75)  Vt hoiuste tagamise skeemi direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 11 alapunkt e, millega lisatakse hoiuste tagamise skeemi direktiivi artikli 10 uus lõige 7a.

75

(76)  Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artikli 17 kohaselt võib Euroopa Keskpank (EKP) oma tehingute tegemiseks avada krediidiasutustele, avalik-õiguslikele üksustele ja muudele turul osalejatele kontosid.

76

(77)  Vt EKP lähenemisaruanne 2022, punkt 2.2.3, ja arvamus CON/2020/24.

77

(78)  Vt Euroopa Pangandusjärelevalve arvamus hoiuste kõlblikkuse, hoiuste tagamise taseme ja hoiuste tagamise skeemide vahelise koostöö kohta (EBA/OP/2019/10), kättesaadav EBA veebilehel www.eba.europa.eu.

78

(79)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punktid 25 ja 43, millega muudetakse vastavalt ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklit 30 ja artiklit 88.

79

(80)  Memorandum of Understanding between the Single Resolution Board and the European Central Bank in respect of cooperation and information exchange.

80

(81)  Vt ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmisettepaneku artikli 1 punkt 29, millega muudetakse ühtse kriisilahenduskorra määruse artiklit 34 ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku artikli 1 punkti 58, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artiklit 128.

81

(82)  Vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi muutmisettepaneku määruse artikli 1 punkt 58, millega muudetakse pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artiklit 128.

82

(83)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8). Määruse (EÜ) nr 2533/98 õiguslik alus on EKPSi põhikirja artikkel 5.4, milles on sätestatud, et nõukogu määrab EKPSi põhikirja artiklis 42 sätestatud korras muu hulgas kindlaks konfidentsiaalsuse korra, mida kohaldatakse statistilise teabe kogumisel EKP poolt, keda abistavad RKPd.

83

(84)  Nagu on määratletud määruse (EL) 2533/98 artikli 1 punktis 12.

84

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 31.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 307/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 307/34

---

Euro vahetuskurss (1)

30. august 2023

(2023/C 307/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0886 |
| JPY | Jaapani jeen | 159,15 |
| DKK | Taani kroon | 7,4531 |
| GBP | Inglise nael | 0,85920 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,8410 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9568 |
| ISK | Islandi kroon | 142,70 |
| NOK | Norra kroon | 11,5460 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,107 |
| HUF | Ungari forint | 379,85 |
| PLN | Poola zlott | 4,4728 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9420 |
| TRY | Türgi liir | 29,1190 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6814 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4764 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5427 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8250 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4723 |
| KRW | Korea vonn | 1 442,07 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,2170 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9347 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 590,26 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0511 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,800 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,145 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2877 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,2478 |
| INR | India ruupia | 90,0188 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0886

JPY

Jaapani jeen

159,15

DKK

Taani kroon

7,4531

GBP

Inglise nael

0,85920

SEK

Rootsi kroon

11,8410

CHF

Šveitsi frank

0,9568

ISK

Islandi kroon

142,70

NOK

Norra kroon

11,5460

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,107

HUF

Ungari forint

379,85

PLN

Poola zlott

4,4728

RON

Rumeenia leu

4,9420

TRY

Türgi liir

29,1190

AUD

Austraalia dollar

1,6814

CAD

Kanada dollar

1,4764

HKD

Hongkongi dollar

8,5427

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8250

SGD

Singapuri dollar

1,4723

KRW

Korea vonn

1 442,07

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,2170

CNY

Hiina jüaan

7,9347

IDR

Indoneesia ruupia

16 590,26

MYR

Malaisia ringit

5,0511

PHP

Filipiini peeso

61,800

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,145

BRL

Brasiilia reaal

5,2877

MXN

Mehhiko peeso

18,2478

INR

India ruupia

90,0188

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 31.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 307/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 307/35

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11214 – MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 307/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Mubadala Capital LLC („Mubadala Capital“, Saudi Araabia), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Mubadala Investment Company PJSC (Saudi Araabia), |
| --- | --- |

—

Mubadala Capital LLC („Mubadala Capital“, Saudi Araabia), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Mubadala Investment Company PJSC (Saudi Araabia),

| — | uus üksus FIG Buyer GP („Fortress Management“, Ameerika Ühendriigid), mis kuulub täielikult ettevõtja Fortress Investment Group LLC praeguse juhtkonna liikmetele, |
| --- | --- |

—

uus üksus FIG Buyer GP („Fortress Management“, Ameerika Ühendriigid), mis kuulub täielikult ettevõtja Fortress Investment Group LLC praeguse juhtkonna liikmetele,

| — | Fortress Investment Group LLC („FIG“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Fortress Investment Group LLC („FIG“, Ameerika Ühendriigid).

Mubadala Capital ja Fortress Management omandavad ettevõtja FIG üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub omakapitaliosaluse ostu ja usaldusühingu lepingu sõlmimise teel.

2.

| — | Mubadala Capital on ettevõtja MIC tütarettevõtja, mis tegeleb varade valitsemisega, |
| --- | --- |

—

Mubadala Capital on ettevõtja MIC tütarettevõtja, mis tegeleb varade valitsemisega,

| — | Fortress Management kuulub ettevõtja FIG praeguse juhtkonna liikmetele, |
| --- | --- |

—

Fortress Management kuulub ettevõtja FIG praeguse juhtkonna liikmetele,

| — | FIG on ettevõtja, mis valitseb paljudesse eri valdkondadesse tehtud investeeringuid. |
| --- | --- |

—

FIG on ettevõtja, mis valitseb paljudesse eri valdkondadesse tehtud investeeringuid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11214 - MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 31.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 307/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 307/37

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 307/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | MFE-MEDIAFOREUROPE N.V. („MFE“, Madalmaad), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Fininvest S.p.A. (Itaalia), |
| --- | --- |

—

MFE-MEDIAFOREUROPE N.V. („MFE“, Madalmaad), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Fininvest S.p.A. (Itaalia),

| — | ProSiebenSat.1 Media SE („P7S1“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

ProSiebenSat.1 Media SE („P7S1“, Saksamaa),

MFE omandab P7S1 üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | MFE on rahvusvaheline meediakontsern, mis käitab itaalia ja hispaaniakeelseid tasuta televisiooni kanaleid, raadiojaamu ja tasulist televisioonisisu ning tegeleb audiovisuaalsektoriga seotud äritegevusega, sealhulgas reklaami müügiga erinevatel edastusplatvormidel. |
| --- | --- |

—

MFE on rahvusvaheline meediakontsern, mis käitab itaalia ja hispaaniakeelseid tasuta televisiooni kanaleid, raadiojaamu ja tasulist televisioonisisu ning tegeleb audiovisuaalsektoriga seotud äritegevusega, sealhulgas reklaami müügiga erinevatel edastusplatvormidel.

| — | P7S1 on massimeedia- ja digiettevõte, mis tegutseb meelelahutus-, tutvumisteenuste-, video- ning kaubandus- ja ettevõtlussegmentides, keskendudes saksa keelt kõnelevatele riikidele. |
| --- | --- |

—

P7S1 on massimeedia- ja digiettevõte, mis tegutseb meelelahutus-, tutvumisteenuste-, video- ning kaubandus- ja ettevõtlussegmentides, keskendudes saksa keelt kõnelevatele riikidele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 31.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 307/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 307/38

---

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine

(2023/C 307/08)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6b lõikele 5.

TEADE LIIKMESRIIGIST PÄRIT KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADIS TEHTAVA STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE KOHTA

(Määrus (EL) nr 1151/2012)

„Bardejovský med / Med z Bardejova“

ELi nr: PDO-SK-02778-AM01 - 14.6.2023

KPN (X) KGT ( )

1.   Toote nimetus

„Bardejovský med / Med z Bardejova“

2.   Liikmesriik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Slovakkia

3.   Standardmuudatusest teavitav liikmesriigi ametiasutus

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky (Slovaki Vabariigi tööstusomandi amet)

—

4.   Heakskiidetud muudatuse/muudatuste kirjeldus

„BARDEJOVSKÝ MED / MED Z BARDEJOVA“

ALGTEKST

Nulu mesikaste mesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |
| Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: | vähemalt 60 % |
| Mikroelementide sisaldus: | üle 1 % |
| Elektrijuhtivus: | vähemalt 100 mS/m |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus:

vähemalt 60 %

Mikroelementide sisaldus:

üle 1 %

Elektrijuhtivus:

vähemalt 100 mS/m

See sisaldab väga suures koguses mineraale ja mikroelemente.

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga |
| --- | --- |
| 95–114 mm Pfundi skaalal |
| Kristalliseerumine: | kristalliseerumisel tekivad väga peened kristallid, mis lahustuvad mee lahustamisel madalal temperatuuril kiiresti |
| Lõhn: | mahe, mitte liiga rõhutatud, õrnalt magus võine lõhn |
| Maitse: | õrnalt magus, maheda, mitte liiga rõhutatud võise maitsega |

Värvus:

selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga

95–114 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

kristalliseerumisel tekivad väga peened kristallid, mis lahustuvad mee lahustamisel madalal temperatuuril kiiresti

Lõhn:

mahe, mitte liiga rõhutatud, õrnalt magus võine lõhn

Maitse:

õrnalt magus, maheda, mitte liiga rõhutatud võise maitsega

Pärna mesikaste mesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |
| Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: | vähemalt 60 % |
| Mikroelementide sisaldus: | üle 1 % |
| Elektrijuhtivus: | vähemalt 90 mS/m |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus:

vähemalt 60 %

Mikroelementide sisaldus:

üle 1 %

Elektrijuhtivus:

vähemalt 90 mS/m

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga, 95–110 mm Pfundi skaalal |
| --- | --- |
| Kristalliseerumine: | pärna mesikaste kristalliseerub suhteliselt kiiresti võrreldes muude liikide omaga; kristallid on üsna suured ja meenutavad jämedaid liivaterasid |
| Lõhn: | vürtsikas tugeva pärnaõie aroomiga |
| Maitse: | kergelt vürtsikas iseloomuliku mentooliga sarnaneva maitsega |

Värvus:

selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga, 95–110 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

pärna mesikaste kristalliseerub suhteliselt kiiresti võrreldes muude liikide omaga; kristallid on üsna suured ja meenutavad jämedaid liivaterasid

Lõhn:

vürtsikas tugeva pärnaõie aroomiga

Maitse:

kergelt vürtsikas iseloomuliku mentooliga sarnaneva maitsega

Lehemesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| | lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |
| Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: | vähemalt 60 % |
| Mikroelementide sisaldus: | üle 1 % |
| Elektrijuhtivus: | vähemalt 95 mS/m |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus:

vähemalt 60 %

Mikroelementide sisaldus:

üle 1 %

Elektrijuhtivus:

vähemalt 95 mS/m

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, pruunikaspunane, pruun kuni tumepruun |
| --- | --- |
| 95–110 mm Pfundi skaalal |
| Kristalliseerumine: | kiire, moodustades üsna pakse kristalle |
| Lõhn: | kergelt vürtsikas |
| Maitse: | kergelt võine ja vürtsikas iseloomuliku mesikaste maitsega |

Värvus:

selge, pruunikaspunane, pruun kuni tumepruun

95–110 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

kiire, moodustades üsna pakse kristalle

Lõhn:

kergelt vürtsikas

Maitse:

kergelt võine ja vürtsikas iseloomuliku mesikaste maitsega

UUS SÕNASTUS

Nulu mesikaste mesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |
| Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: | vähemalt 45 % |
| Elektrijuhtivus: | vähemalt 100 mS/m |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus:

vähemalt 45 %

Elektrijuhtivus:

vähemalt 100 mS/m

See sisaldab väga suures koguses mineraale ja mikroelemente.

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga |
| --- | --- |
| üle 65 mm Pfundi skaalal |
| Kristalliseerumine: | kristalliseerumisel tekivad väga peened kristallid, mis lahustuvad mee lahustamisel madalal temperatuuril kiiresti |
| Lõhn: | mahe, mitte liiga rõhutatud, õrnalt magus võine lõhn |
| Maitse: | õrnalt magus, maheda, mitte liiga rõhutatud võise maitsega |

Värvus:

selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga

üle 65 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

kristalliseerumisel tekivad väga peened kristallid, mis lahustuvad mee lahustamisel madalal temperatuuril kiiresti

Lõhn:

mahe, mitte liiga rõhutatud, õrnalt magus võine lõhn

Maitse:

õrnalt magus, maheda, mitte liiga rõhutatud võise maitsega

Pärna mesikaste mesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |
| Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: | vähemalt 45 % |
| Elektrijuhtivus: | vähemalt 90 mS/m |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus:

vähemalt 45 %

Elektrijuhtivus:

vähemalt 90 mS/m

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga, üle 65 mm Pfundi skaalal |
| --- | --- |
| Kristalliseerumine: | pärna mesikaste kristalliseerub suhteliselt kiiresti võrreldes muude liikide omaga; kristallid on üsna suured ja meenutavad jämedaid liivaterasid |
| Lõhn: | vürtsikas tugeva pärnaõie aroomiga |
| Maitse: | kergelt vürtsikas iseloomuliku mentooliga sarnaneva maitsega |

Värvus:

selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga, üle 65 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

pärna mesikaste kristalliseerub suhteliselt kiiresti võrreldes muude liikide omaga; kristallid on üsna suured ja meenutavad jämedaid liivaterasid

Lõhn:

vürtsikas tugeva pärnaõie aroomiga

Maitse:

kergelt vürtsikas iseloomuliku mentooliga sarnaneva maitsega

Lehemesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |
| Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: | vähemalt 45 % |
| Elektrijuhtivus: | vähemalt 95 mS/m |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus:

vähemalt 45 %

Elektrijuhtivus:

vähemalt 95 mS/m

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga, üle 65 mm Pfundi skaalal |
| --- | --- |
| Kristalliseerumine: | kiire, moodustades üsna pakse kristalle |
| Lõhn: | kergelt vürtsikas |
| Maitse: | kergelt võine ja vürtsikas iseloomuliku mesikaste maitsega |

Värvus:

selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga, üle 65 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

kiire, moodustades üsna pakse kristalle

Lõhn:

kergelt vürtsikas

Maitse:

kergelt võine ja vürtsikas iseloomuliku mesikaste maitsega

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

„Bardejovský med / Med z Bardejova“

ELi nr: PDO-SK-02778-AM01 - 14.6.2023

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Bardejovský med / Med z Bardejova“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Slovakkia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetus „Bardejovský med / Med z Bardejova“ hõlmab kolme toodet:

nulu mesikaste mesi;

pärna mesikaste mesi ja

lehemesi.

Neid turustatakse vedelal või kristalliseerunud kujul

Nulu mesikaste mesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: vähemalt 45 %

Elektrijuhtivus: vähemalt 100 mS/m

See sisaldab väga suures koguses mineraale ja mikroelemente.

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga |
| --- | --- |
| 95–65 mm Pfundi skaalal |
| Kristalliseerumine: | kristalliseerumisel tekivad väga peened kristallid, mis lahustuvad mee lahustamisel madalal temperatuuril kiiresti |
| Lõhn: | mahe, mitte liiga rõhutatud, õrnalt magus võine lõhn |
| Maitse: | õrnalt magus, maheda, mitte liiga rõhutatud võise maitsega |

Värvus:

selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga

95–65 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

kristalliseerumisel tekivad väga peened kristallid, mis lahustuvad mee lahustamisel madalal temperatuuril kiiresti

Lõhn:

mahe, mitte liiga rõhutatud, õrnalt magus võine lõhn

Maitse:

õrnalt magus, maheda, mitte liiga rõhutatud võise maitsega

Pärna mesikaste mesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: vähemalt 45 %

Elektrijuhtivus: vähemalt 90 mS/m

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga, üle 65 mm Pfundi skaalal |
| --- | --- |
| Kristalliseerumine: | pärna mesikaste kristalliseerub suhteliselt kiiresti võrreldes muude liikide omaga; kristallid on üsna suured ja meenutavad jämedaid liivaterasid |
| Lõhn: | vürtsikas tugeva pärnaõie aroomiga |
| Maitse: | kergelt vürtsikas iseloomuliku mentooliga sarnaneva maitsega |

Värvus:

selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga, üle 65 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

pärna mesikaste kristalliseerub suhteliselt kiiresti võrreldes muude liikide omaga; kristallid on üsna suured ja meenutavad jämedaid liivaterasid

Lõhn:

vürtsikas tugeva pärnaõie aroomiga

Maitse:

kergelt vürtsikas iseloomuliku mentooliga sarnaneva maitsega

Lehemesi

Füüsikalis-keemilised omadused

| Veesisaldus: | kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist |
| --- | --- |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus: | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| | lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| Sahharoosisisaldus: | mitte üle 5 g / 100 g |

Veesisaldus:

kuni 18 % anuma pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus:

mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: vähemalt 45 %

Elektrijuhtivus: vähemalt 95 mS/m

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus: | selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga |
| --- | --- |
| | üle 65 mm Pfundi skaalal |
| Kristalliseerumine: | kiire, moodustades üsna pakse kristalle |
| Lõhn: | kergelt vürtsikas |
| Maitse: | kergelt võine ja vürtsikas iseloomuliku mesikaste maitsega |

Värvus:

selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga

üle 65 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine:

kiire, moodustades üsna pakse kristalle

Lõhn:

kergelt vürtsikas

Maitse:

kergelt võine ja vürtsikas iseloomuliku mesikaste maitsega

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toote „Bardejovský med / Med z Bardejova“ tootmise etapid alates tarude paigutamisest kuni purkide täitmiseni peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

„Bardejovský med / Med z Bardejova“ tuleb pakendada punktis 4 osutatud määratletud geograafilises piirkonnas, et paremini kaitsta toote ehtsust ja kvaliteeti ning tagada toote jälgitavus ja järelevalve.

See on ainus viis kvaliteedi säilitamiseks ning füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste omaduste muutumise vältimiseks. Kauba transportimisega uude kohta kaasnevad temperatuuri ja niiskuse muutumine, kõrvaliste lõhnade imendumine, HMFi koguse suurenemine ja diastaaside vähenemine. Toote pakendamine määratletud piirkonnas vähendab ohtu, et toode segatakse meega, mis pärineb väljastpoolt punktis 4 määratletud piirkonda.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Bardejovský med / Med z Bardejova“ valmistatakse Čergovi mägede piirkonnas Bardejovi ringkonnas, Hertníki, Šiba, Hervartovi, Richvaldi, Kríže, Tarnovi, Rokytovi ja Mokroluhi vallas ning Bardejovi linna järgmistes osades: Koligrund, Bardejovská zábava, Poštárka ja Bardejov-Mihaľov.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Päritolunimetuse „Bardejovský med / Med z Bardejova“ registreerimise taotlus põhineb üksnes toote erilisel kvaliteedil ja omadustel, mis tulenevad geograafilises piirkonnas esinevatest looduslikest ja inimteguritest.

Čergovi mäed asuvad Slovakkia kirdeosas. Mäeahelik on tekkinud liivakivi ja savikildiga flüšist aluspõhjale. Maapind on kaetud segametsadega, kus domineerivad pöök, nulg ja kuusk. Mägede Bardejovi osal on homogeensed nulupuistud, mis ühes piirkonnas segunevad ka väikeselehiste pärnade ja pöökidega. Nulgude osakaal selle määratletud geograafilise piirkonna metsades on väga suur – hinnanguliselt 70 %. Umbes 6 000 ha metsastatud alast on kaetud nuluga ning mesitarud asuvad neis piirkondades püsivas või rändekohas.

Kogu Čergovi mäeahelik asub jahedas kliimavööndis, kus keskmine temperatuur talvel on –3 kuni –6 °C ja suvel 14–16 °C ning lumikate on 120–160 päeva aastas. Piirkonnas on aastas 10–30 päeva, mil temperatuur tõuseb vähemalt 25 °C-ni. Kliima on üsna jahe ja niiske, mis loob sobivad tingimused Lachnidea sugukonda kuuluva nulu lehetäi (Cinara pectinatae) elutsükliks ja selle levimiseks suurteks kolooniateks. Lehetäi eritab mesikastet ja see on „Bardejovský med / Med z Bardejova“ tootmise põhiressurss.

Lehetäid toituvad nulu okste või muude leht- või okaspuude lehtede läbistamise või nende mahla imemise teel. Nende ainevahetus ei suuda mahla teatavaid komponente töödelda, mistõttu eritavad nad seda magusate tilkadena, mille mesilased viivad oma tarudesse ja mida nad rikastavad teatud ainetega (ensüümidega); nad paksendavad neid, ladustavad neid tarudes kärgedes ja toodavad neist mett. Kraini mesilast (Apis mellifera carnica) on selles piirkonnas pikka aega peetud ning ta on kohanenud kohalike ilmastikutingimuste ja mesikaste kogumisega. Kraini mesilast (Apis mellifera carnica) on selles piirkonnas pikka aega peetud ning ta on kohanenud kohalike ilmastikutingimuste ja mesikaste kogumisega.

Mesilased toodavad toodet „Bardejovský med / Med z Bardejova“ püsivalt mesilas asuvates tarudes või rändtarudes määratletud geograafilise piirkonna omavalitsusüksuste täpselt kindlaksmääratud piirides. Tarud peavad olema valmistatud looduslikust materjalist: puidust. Mesilasi ei tohi pidada plastist või polüstüreenist tarukorpuses.

Mesi saadakse kärgedest meevurris tsentrifuugimise teel. Tsentrifuugimine toimub siis, kui mesi on küps ja selle veesisaldus ei ületa 18 %. Haudmekärge ei tohi tsentrifuugida. Mesindushooajal ei tohi tarudes kasutada keemilisi ravimeid. Mee veesisaldust ei tohi vähendada tehnilise aurutamise teel. Pärast tsentrifuugimist filtreeritakse mett sõelade abil, et eemaldada lisandid (vaha, mesilased jne). Meest võib eemaldada ainult lisandid ning sellele ei tohi midagi lisada. Seejärel hoitakse mett selleks ettenähtud mahutites või võib selle kohe pakendada tarbijale lõppmüügiks ettenähtud klaaspurkidesse. Kui mett on pärast tsentrifuugimist hoitud mahutites, võib see lahustuda ainult temperatuuril alla 45 °C. Kogu mee tsentrifuugimine ja pakendamine võib toimuda ainult selleks määratud ettevõttes, mille on heaks kiitnud asjaomane piirkondlik veterinaar- ja toiduamet ning mis peab asuma määratletud territooriumil.

Mesinikud koguvad mett traditsioonilisel käsitöönduslikul viisil, mis on tihedalt seotud piirkonnaga. Kohalike mesinike oskus seisneb mesilate paigutuskohtade valimises, mee saamise viisis, tsentrifuugimises ning mee säilitamise ja dekanteerimise põhimõtetes. Suitsikus kasutatakse ainult kohalikest puudest saadud vana kõdupuitu, mis tekitab kahjutut ja mitteärritavat suitsu. Mesindusperioodil ei tohi mesilasi suhkru ega muu söödaga sööta. Meekärjed kaanetatakse lahti traditsioonilisel viisil kahvliga. Mesi väljutatakse raami küljest tsentrifuugimise teel ilma kuumust kasutamata. Seda ei pastöriseerita.

Toote „Bardejovský med / Med z Bardejova“ eripära seisneb peamiselt selles, et nii pärna mesikaste kui ka lehemesi sisaldavad ka nulu mesikastet, mis mõjutab nende värvust (tumepruun kuni must); koostis loob väga hõrgu maitse. Selline eriline kvaliteet tuleneb toote koostisest ning suurest flavonoidide, mineraalide ja mikroelementide sisaldusest. Sel viisil saadud meele on iseloomulik üsna paks konsistents, hõrk maitse, tume värvus ja lõhn. See sisaldab väga suures koguses mineraale ja mikroelemente.

Puhtal looduslikul alal toodetud kvaliteetne „Bardejovský med / Med z Bardejova“ on võitnud mainekatel ülemaailmsetel messidel mitmeid auhindu. Toote kvaliteeti tõendas ka 5. juulil 2016 ajalehes Pravda avaldatud tekst: „Näiteks, mõni aeg tagasi kuulutati Bardejovist pärit lehemesi oma liigi etalontooteks.“14. oktoobril 2012 väljaandes Nový čas ilmunud ajaleheartikkel kandis pealkirja „Bardejovi mesi on maailma parim: mesinik Jozef võitis kulla“.

„Bardejovský med / Med z Bardejova“ on oma päritolupiirkonnaga tihedalt seotud. Toote eriomadused on seotud geograafilise piirkonnaga. Homogeensed nulupuistud kasvavad ainult väga soodsas ja puhtas keskkonnas. Määratletud piirkonna mikroklimaatilised tingimused, kõrgus merepinnast, kliima ja niiskus loovad soodsad tingimused lehetäide paljunemiseks, mis omakorda mõjutab mesikaste teket. Tarud asuvad tihedates nulumetsades.

Lehemee elektrijuhtivus määratletud geograafilises piirkonnas on palju suurem kui muude piirkondade lehemee tavapärane elektrijuhtivus. Suurema elektrijuhtivuse põhjuseks on mikroelementide ja mineraalide, näiteks magneesiumi, mangaani, raua, vase, koobalti, kaltsiumi, fosfori jms suur sisaldus. Just nende mineraalide ja mikroelementide esinemine kohalikus aluspinnases, kus nulud kasvavad, annab tootele „Bardejovský med / Med z Bardejova“ erilised omadused ja kvaliteedi. Need haruldased ained sisenevad läbi juurestiku nulu oksadesse ja seejärel eritavad neid aineid nulu mahlast toituvad lehetäid. Seejärel kannavad mesilased need oma tarudesse, kus mett toodetakse. Need asjaolud mõjutavad mee koostist ja kvaliteeti ning annavad Bardejovi meele iseloomulikud omadused.

Mett on selles piirkonnas toodetud nulust väga kaua ja katkematult. Kohalike mesinike kogemused ja oskused kajastuvad mee tootmisviisis. Tänu kõrgele oskustasemele on kohalikel mesinikel võimalik täita ka mee tootmisele kehtestatud arvukaid nõudeid ning toota selle geograafilise piirkonna erakordsest iseloomust tulenevate eriomadustega mett.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/2023/CHOP_CHZO/%C5%A1pecifik%C3%A1cie/BARDEJOVSKY%20MED%20MED%20Z%20BARDEJOVA.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17..

---