# Službeni list C 322/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 322 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.12 rujna 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 322

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.12 rujna 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 322/01 | Tečajna lista eura – 11. rujna 2023. | 1 |
| 2023/C 322/02 | Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e) | 2 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 322/01

Tečajna lista eura – 11. rujna 2023.

1

2023/C 322/02

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

2

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 322/03 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 3 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 322/03

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

3

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 12.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 322/1

---

Tečajna lista eura (1)

11. rujna 2023.

(2023/C 322/01)

1 euro =

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0724 |
| JPY | japanski jen | 157,16 |
| DKK | danska kruna | 7,4582 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85650 |
| SEK | švedska kruna | 11,8795 |
| CHF | švicarski franak | 0,9560 |
| ISK | islandska kruna | 143,70 |
| NOK | norveška kruna | 11,4240 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,508 |
| HUF | mađarska forinta | 384,10 |
| PLN | poljski zlot | 4,6438 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9635 |
| TRY | turska lira | 28,8196 |
| AUD | australski dolar | 1,6655 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4565 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3995 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8100 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4594 |
| KRW | južnokorejski von | 1 425,94 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,2681 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8230 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 477,43 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0129 |
| PHP | filipinski pezo | 60,837 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 38,049 |
| BRL | brazilski real | 5,3205 |
| MXN | meksički pezo | 18,8201 |
| INR | indijska rupija | 88,9735 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0724

JPY

japanski jen

157,16

DKK

danska kruna

7,4582

GBP

funta sterlinga

0,85650

SEK

švedska kruna

11,8795

CHF

švicarski franak

0,9560

ISK

islandska kruna

143,70

NOK

norveška kruna

11,4240

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,508

HUF

mađarska forinta

384,10

PLN

poljski zlot

4,6438

RON

rumunjski novi leu

4,9635

TRY

turska lira

28,8196

AUD

australski dolar

1,6655

CAD

kanadski dolar

1,4565

HKD

hongkonški dolar

8,3995

NZD

novozelandski dolar

1,8100

SGD

singapurski dolar

1,4594

KRW

južnokorejski von

1 425,94

ZAR

južnoafrički rand

20,2681

CNY

kineski renminbi-juan

7,8230

IDR

indonezijska rupija

16 477,43

MYR

malezijski ringit

5,0129

PHP

filipinski pezo

60,837

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

38,049

BRL

brazilski real

5,3205

MXN

meksički pezo

18,8201

INR

indijska rupija

88,9735

---

(1)  
  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

1

Izvor

---

| 12.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 322/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 322/2

---

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

(2023/C 322/02)

Člankom 36. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 (1) utvrđuje se da Upravno vijeće Europske agencije za sigurnost hrane „na prijedlog ravnatelja (...) sastavlja i objavljuje popis nadležnih organizacija koje imenuju države članice, koje mogu pomagati Agenciji, samostalno ili unutar mreže, u obavljanju njezinih zadaća.”

1

Prvi takav popis Upravno vijeće EFSA-e sastavilo je 19. prosinca 2006. i od tada:

| i. | redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2)); i |
| --- | --- |

i.

redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2)); i

2

| ii. | objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija. |
| --- | --- |

ii.

objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija.

Te su informacije dostupne na portalu EFSA-e na sljedećim poveznicama:

| i. | najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće 4 rujna 2023 - http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg |
| --- | --- |

i.

najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće 4 rujna 2023 - http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg

EFSA će ažurirati ovu obavijest, pogotovo poveznice na portale.

Dodatne informacije dostupne su na adresi: Cooperation.Article36@efsa.europa.eu

---

(1)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2230/2004 od 23. prosinca 2004. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 178/2002 s obzirom na mrežu organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (SL L 379, 24.12.2004., str. 64.), s posljednjim izmjenama.

2

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 12.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 322/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 322/3

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 322/03)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

1

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Cecina de León”

„Cecina de León”

EU br.: PGI-ES-0103-AM02 – 7.9.2021.

EU br.: PGI-ES-0103-AM02 – 7.9.2021.

ZOI ( ) ZOZP (X)

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Naziv skupine: Consejo Regulador I.G.P. „Cecina de León” (Regulatorni odbor ZOZP-a „Cecina de León”)

Adresa: Calle Padres Redentoristas, 26 24700 Astorga (León), España

Tel. +34 987615275

E-pošta: consejo@cecinadeleon.org

Skupina koja podnosi zahtjev zastupa kolektivne interese proizvođača proizvoda „Cecina de León” i ima legitiman interes u ovom zahtjevu za izmjenu specifikacije proizvoda za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Cecina de León”. Ta skupina ujedno je i izvorni podnositelj zahtjeva za zaštićeni status tog proizvoda.

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☐

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz podrijetla |
| --- | --- |

☒

Dokaz podrijetla

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezanost |
| --- | --- |

☒

Povezanost

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo [treba navesti] |
| --- | --- |

☒

Ostalo [treba navesti]

4.   Vrsta izmjene

Vrsta izmjene

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

Izmjene

5.1.   Izmjene koje utječu na ključne elemente

Izmjene koje utječu na ključne elemente

5.1.1.   Izmjena „Opisa proizvoda”

Broj komada govedine koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda „Cecina de León” povećao se s četiri na pet. To uključuje komade iz prethodne specifikacije, koji su u španjolskom jeziku poznati kao tapa (sredina buta), contra (but), babilla (butna kost) i cadera (slabina). Dodatni je komad centro de contra (donji dio buta). Svrha je ove izmjene ponuditi veći izbor komada kako bi se odgovorilo na potražnju potrošača za manjim, ujednačenijim opcijama, prikladnijim za njihove potrebe.

tapa

contra

babilla

cadera

centro de contra

Centro de contra teži najmanje 4 kg, pravokutnog je oblika i sastoji se isključivo od gluteobicepsa.

Centro de contra

Taj novi komad ispitan je prema metodi proizvodnje utvrđenoj u specifikaciji za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Cecina de León”. Rezultati pokazuju da ovaj komad udovoljava svojstvima proizvoda utvrđenima u specifikaciji.

Domaćinstva su danas manja, više od polovine svih obitelji sastoje se od jednog ili dva člana. U skladu s time, kupovne navike potrošača promijenile su se, što od proizvođača zahtijeva prilagodbu veličine proizvoda i formata pakiranja. Centro de contra čini dio contre te teži namanje 4 kg. Uključen je kako bi se proširila tržišna potražnja za manjim, ujednačenijim opcijama, koje bolje odgovaraju trenutačnim potrošačkim trendovima. Osim toga, potražnja za proizvodom „Cecina de León” znatno je porasla prethodnih godina. Uključivanje tog komada može rezultirati odgovarajućim rastom proizvodnje i prodaje, uz sudjelovanje novih društava koja već proizvode taj komad, ali čiji proizvodi nisu obuhvaćeni zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Cecina de León”.

Centro de contra

contre

(Ta izmjena primjenjuje se i na točku 3.2. jedinstvenog dokumenta.)

5.2.   Izmjene koje ne utječu na ključne elemente

Izmjene koje ne utječu na ključne elemente

5.2.1.   Izmjena „Dokaza podrijetla”

Odjeljak „Dokaz da proizvod potječe iz područja” izmjenjuje se kako bi se uskladio s člankom 4. stavkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. Metode kontrole ažurirane su nakon interne revizije. Trenutačna metoda kontrole uključuje panel kušača koji provjeravaju osjetilna svojstva cecine. To će se zamijeniti analizama organoleptičkih svojstava konačnog proizvoda u laboratoriju, gdje će biti dostupni potrebno iskustvo, oprema, infrastruktura i osoblje.

cecine

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

5.3.   Izmjena „Metode proizvodnje”

Izmjena „Metode proizvodnje”

5.3.1.   Izmjena faze soljenja

Uklonjeno je upućivanje na minimalno vrijeme soljenja, a maksimalno vrijeme smanjeno je s 0,6 na 0,4 dana po kilogramu kako bi se smanjio udio soli u konačnom proizvodu. Trenutačno vrijeme soljenja prati donju dopuštenu granicu propisanu specifikacijom kako bi bilo u skladu s 0,3 dana po kilogramu. Unatoč tome, proizvođači zahtijevaju kraće vrijeme soljenja za manje slan konačni proizvod. To odražava trenutačne želje potrošača i potražnju za zdravijim proizvodima s manje soli (u sklopu Španjolske strategije za prehranu, tjelesnu aktivnost i prevenciju pretilosti).

Cilj uklanjanja minimalnog sadržaja soli iz specifikacije i smanjenja maksimalnog sadržaja jest omogućiti proizvođačima cecine da proizvode proizvode s manje soli. Međutim, proizvodi i dalje moraju biti u skladu sa svojstvima u specifikaciji, koja ostaju nepromijenjena, a njihova mikrobiološka sigurnost mora biti zajamčena.

cecine

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

5.3.2.   Izmjena faze D – Mirovanje

Uklonjeno je navođenje maksimalnog vremena mirovanja, dok minimalno vrijeme mirovanja ostaje 30 dana. To je učinjeno kako bi se osiguralo da se proizvod pravilno isuši prema potrebama svakog komada.

Faza mirovanja nužna je kako bi se uklonila voda iz mesa i omogućilo ravnomjerno prodiranje soli. Time se osigurava odvijanje potrebnih biokemijskih procesa kako bi se razvili karakteristični okus i aroma proizvoda.

Ograničavanje maksimalnog trajanja ove faze može dovesti do toga da se komadi mesa čuvaju u okolišnim uvjetima koji će ih brže isušiti, što negativno utječe na pravilan razvoj organoleptičkih svojstava proizvoda i njegovu konačnu kvalitetu.

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

5.3.3.   Izmjena faze F – Sušenje

Definicija faze sušenja izmijenjena je kako bi se omogućila regulacija prirodnih uvjeta unutar komora za sušenje tijekom toplijih mjeseci i kako bi se potaknule odgovarajuće razine topline i vlage za zrenje proizvoda. Ova izmjena stoga uključuje mogućnost opremanja komora za sušenje odgovarajućim mehanizmima za regulaciju, standardizaciju i održavanje odgovarajuće temperature i vlažnosti unutar komora za sušenje, kao i osiguranje ujednačene ventilacije za sve proizvode.

Metoda proizvodnje izmijenjena je kako bi se odrazile promjene u tradicionalnoj sezonalnosti proizvodnje. Uzima se u obzir utjecaj klimatskih promjena na uvjete proizvodnje koji su sprečavali sušenje cecine u optimalnim uvjetima tijekom cijele godine.

cecine

Cecina se tradicionalno uglavnom proizvodila ujesen, zimi i u proljeće jer su ljeta u pokrajini León vruća, što nije pogodno za pravilno sušenje proizvoda. Međutim, sada se cecina proizvodi tijekom cijele godine, čak i ljeti. Stoga je mogućnost kontrole okolišnih uvjeta ključna kako bi se osiguralo optimalno sušenje tijekom cijele godine. Također treba uzeti u obzir utjecaj klimatskih promjena u Španjolskoj prethodnih godina. Od 1971. postoji jasan trend povećanja temperatura, s najuočljivijim porastima tijekom prijelaza s ljeta na jesen i proljeća na ljeto, a osobito ljeti, jer se to godišnje doba sve više produljuje.

Cecina

cecina

Stoga je nužno moći regulirati okolišne uvjete za vrijeme faze sušenja. To je posebno važno ljeti i u mjesecima u kojima više temperature uzrokovane klimatskim promjenama sprečavaju sušenje cecine na način koji rezultira proizvodom u skladu sa zahtjevima specifikacije.

cecine

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

5.4.   Izmjena „Označivanja”

Izmjena „Označivanja”

Simboli koji se moraju nalaziti na etiketi su ažurirani. Etiketa sada mora uključivati simbol zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla EU-a u istom vizualnom polju kao i registrirani naziv proizvoda.

Logotip zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla izgleda ovako.

Image 1

(Ta izmjena primjenjuje se i na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta).

5.5.   Izmjene teksta

Izmjene teksta

5.5.1.   Izmjene u rasporedu/prezentaciji

| a. | Naslovi nekih odjeljaka specifikacije promijenjeni su, a dodane su i oznake kako bi se poboljšala čitljivost. Odjeljak koji je u prethodnoj specifikaciji naslovljen „Svojstva proizvoda” sada nosi naslov „B. Opis proizvoda”. Odjeljak prethodno naslovljen „Zemljopisno područje” sada nosi naslov „C. Razgraničenje zemljopisnog područja”. Odjeljak prethodno naslovljen „Proizvodna metoda” sada nosi naslov „E. Metoda proizvodnje”.
  (Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument). |
| --- | --- |

a.

Naslovi nekih odjeljaka specifikacije promijenjeni su, a dodane su i oznake kako bi se poboljšala čitljivost. Odjeljak koji je u prethodnoj specifikaciji naslovljen „Svojstva proizvoda” sada nosi naslov „B. Opis proizvoda”. Odjeljak prethodno naslovljen „Zemljopisno područje” sada nosi naslov „C. Razgraničenje zemljopisnog područja”. Odjeljak prethodno naslovljen „Proizvodna metoda” sada nosi naslov „E. Metoda proizvodnje”.

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

| b. | Umeće se sljedeći odjeljak: „A. Naziv proizvoda: ‚Cecina de León’.
  (Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument). |
| --- | --- |

b.

Umeće se sljedeći odjeljak: „A. Naziv proizvoda: ‚Cecina de León’.

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

| c. | U odjeljku pod naslovom ‚B. Opis proizvoda’, u pododjeljku o contri, upućivanje na taj komad promijenjeno je s ‚contra’ i redondo (u prethodnoj specifikaciji) na ‚centro de contra’ i redondo. Naziv je promijenjen kako bi se opis proizvoda lakše razumio, s obzirom na to da je centro de contra sada jedan od sušenih komada upotrijebljenih u konačnom proizvodu.
  (Ta izmjena primjenjuje se i na točku 3.2. jedinstvenog dokumenta). |
| --- | --- |

c.

U odjeljku pod naslovom ‚B. Opis proizvoda’, u pododjeljku o contri, upućivanje na taj komad promijenjeno je s ‚contra’ i redondo (u prethodnoj specifikaciji) na ‚centro de contra’ i redondo. Naziv je promijenjen kako bi se opis proizvoda lakše razumio, s obzirom na to da je centro de contra sada jedan od sušenih komada upotrijebljenih u konačnom proizvodu.

contri

contra

redondo

centro de contra

redondo

centro de contra

(Ta izmjena primjenjuje se i na točku 3.2. jedinstvenog dokumenta).

| d. | Velika slova koja identificiraju svaku fazu postupka proizvodnje zamijenjena su malim slovima kako bi se spriječila zabuna slovima koja označavaju odjeljke specifikacije proizvoda.
  (Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument). |
| --- | --- |

d.

Velika slova koja identificiraju svaku fazu postupka proizvodnje zamijenjena su malim slovima kako bi se spriječila zabuna slovima koja označavaju odjeljke specifikacije proizvoda.

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

| e. | U opisu faze mirovanja ispravljena je sljedeća pogreška: ‚Svrha ove faze uklanjanje je sadržaja soli.’ U ovoj se fazi zapravo uklanja sadržaj vode.
  (Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument). |
| --- | --- |

e.

U opisu faze mirovanja ispravljena je sljedeća pogreška: ‚Svrha ove faze uklanjanje je sadržaja soli.’ U ovoj se fazi zapravo uklanja sadržaj vode.

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

| f. | Ispravljena je pogreška u odjeljku ‚Povezanost s područjem’: u dijelu koji se odnosi na Tratado de Agricultura General (Opći poljoprivredni traktat) navodi se da je cecinu moguće napraviti od drugih vrsta mesa, uključujući cecinu od govedine. Posljednji navod za cecinu je netočan. Trebalo bi stajati ‚meso’ jer se odnosi na vrstu mesa.
  (Ta izmjena primjenjuje se i na točku 5. jedinstvenog dokumenta). |
| --- | --- |

f.

Ispravljena je pogreška u odjeljku ‚Povezanost s područjem’: u dijelu koji se odnosi na Tratado de Agricultura General (Opći poljoprivredni traktat) navodi se da je cecinu moguće napraviti od drugih vrsta mesa, uključujući cecinu od govedine. Posljednji navod za cecinu je netočan. Trebalo bi stajati ‚meso’ jer se odnosi na vrstu mesa.

Tratado de Agricultura General

cecinu

cecinu

cecinu

(Ta izmjena primjenjuje se i na točku 5. jedinstvenog dokumenta).

| g. | U odjeljku ‚Označivanje’ tekst o ponovnoj upotrebi etiketa prepravljen je kako bi bio čitljiviji.
  (Ta izmjena primjenjuje se i na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta). |
| --- | --- |

g.

U odjeljku ‚Označivanje’ tekst o ponovnoj upotrebi etiketa prepravljen je kako bi bio čitljiviji.

(Ta izmjena primjenjuje se i na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta).

| h. | Nekoliko pravopisnih i gramatičkih pogrešaka ispravljeno je u cijeloj specifikaciji.
  (Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument). |
| --- | --- |

h.

Nekoliko pravopisnih i gramatičkih pogrešaka ispravljeno je u cijeloj specifikaciji.

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

5.6.   Administrativna izmjena povezanosti

Administrativna izmjena povezanosti

Povezanost sa zemljopisnim područjem ostaje nepromijenjena, ali opis je prilagođen specifikacijama iz odjeljka 5. Priloga I. Uredbi br. 668/2014 uz dodavanje novijih materijala o ugledu oznake ‚Cecina de León’, čime se usklađuje sadržaj oba dokumenta: specifikacije proizvoda i jedinstvenog dokumenta. Također je promijenjen redoslijed nekih odjeljaka kako bi se poboljšala čitljivost.

(Ta izmjena primjenjuje se i na točku 5. jedinstvenog dokumenta).

5.7.   Izmjene kojima se uklanja redundantan, nepotreban ili suvišan materijal

Izmjene kojima se uklanja redundantan, nepotreban ili suvišan materijal

Odjeljak koji se odnosi na primjenjivo zakonodavstvo uklonjen je jer više nije potreban u specifikaciji.

(Ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument).

5.8.   Izmjena samo jedinstvenog dokumenta

Izmjena samo jedinstvenog dokumenta

5.8.1.   Izmjena teksta

Izmjene u rasporedu/prezentaciji

Izmjene u rasporedu/prezentaciji

U odjeljku o označivanju u trenutačnoj verziji jedinstvenog dokumenta na španjolskom jeziku nedostaje tekst u jednom odlomku, što ga čini nesuvislim. Trenutačno piše ‚Proizvod namijenjen ‚Zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla’ i ‚Cecina de León’
  ’. Umjesto toga trebala bi biti navedena transkripcija odgovarajućeg odlomka iz odjeljka ‚Označivanje’ u trenutačnoj specifikaciji, koja glasi: ‚Proizvod namijenjen konzumaciji mora nositi oznake na kojima su jasno vidljivi izrazi ‚Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla’ i ‚Cecina de León’.’

Time je ovaj tekst zapravo ispravljen izmjenama 5.2.3. i 5.3.1.g. u ovom dokumentu.

JEDINSTVENI DOKUMENT

‚Cecina de León’

‚Cecina de León’

EU br.: PGI-ES-0103-AM02 – 7.9.2021.

EU br.: PGI-ES-0103-AM02 – 7.9.2021.

ZOZP (X) ZOI ( )

ZOZP (X) ZOI ( )

1.   Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

‚Cecina de León’

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

‚Cecina de León’ suhomesnati je proizvod napravljen od komada govedine poznatih na španjolskom jeziku kao tapa (sredina buta), contra (but), babilla (butna kost) i cadera (slabina) iz stražnje noge odrasle stoke. Postupak proizvodnje tih komada traje dulje od sedam mjeseci i uključuje soljenje, pranje, mirovanje i sušenje.

tapa

contra

babilla

cadera

‚Cecina de León’ ima sljedeće karakteristike:

| — | tipičan vanjski izgled: cecina je smećkaste boje, malo tamnije zbog postupka proizvodnje; |
| --- | --- |

—

tipičan vanjski izgled: cecina je smećkaste boje, malo tamnije zbog postupka proizvodnje;

cecina

| — | boja i izgled presjeka: boja narezane cecine varira od nijansi crvene boje trešnje do grimizne, pri čemu ta dublja nijansa postaje intenzivnija na rubovima nakon procesa zrenja. Lagano je prošarana masnoćom, što joj daje karakterističnu sočnost; |
| --- | --- |

—

boja i izgled presjeka: boja narezane cecine varira od nijansi crvene boje trešnje do grimizne, pri čemu ta dublja nijansa postaje intenzivnija na rubovima nakon procesa zrenja. Lagano je prošarana masnoćom, što joj daje karakterističnu sočnost;

cecine

| — | masa: minimalna težina svakog sušenog komada i mišića koji ih čine je sljedeća:






  — | tapa: 4 kg; mesnati, stožasti komad, ali spljoštenih rubova. Sastoji se od medijalnih mišića bedra i izvanzdjeličnog dijela vanjskog zaptivnog mišića; |
| --- | --- | --- |

—

masa: minimalna težina svakog sušenog komada i mišića koji ih čine je sljedeća:

—

tapa: 4 kg; mesnati, stožasti komad, ali spljoštenih rubova. Sastoji se od medijalnih mišića bedra i izvanzdjeličnog dijela vanjskog zaptivnog mišića;

tapa

| — | contra: 5 kg; sastoji se od centro de contra i redonda, koji ima donekle cilindričan, trokutasto-prizmatični oblik. Redondo se sastoji isključivo od polutetivnog mišića, a centro de contra od mišića gluteobicepsa; |
| --- | --- |

—

contra: 5 kg; sastoji se od centro de contra i redonda, koji ima donekle cilindričan, trokutasto-prizmatični oblik. Redondo se sastoji isključivo od polutetivnog mišića, a centro de contra od mišića gluteobicepsa;

contra

centro de contra

redonda

Redondo

centro de contra

| — | centro de contra: 4 kg; pravokutnog oblika i sastavljen isključivo od mišića gluteobicepsa; |
| --- | --- |

—

centro de contra: 4 kg; pravokutnog oblika i sastavljen isključivo od mišića gluteobicepsa;

centro de contra

| — | babilla: 3,5 kg; jajoliki komad, sastavljen od mišića koji tvore četveroglavi bedreni mišić (rectus femoris, vastus lateralis, vastus medialis i vastus indermedius); |
| --- | --- |

—

babilla: 3,5 kg; jajoliki komad, sastavljen od mišića koji tvore četveroglavi bedreni mišić (rectus femoris, vastus lateralis, vastus medialis i vastus indermedius);

babilla

rectus femoris

vastus lateralis

vastus medialis

vastus indermedius

| — | cadera: 3 kg; trokutasti komad, sastavljen od mišića gluteus maximus, mišića gluteus medius, mišića gluteus minimus i blizanačkog mišića kuka; |
| --- | --- |

—

cadera: 3 kg; trokutasti komad, sastavljen od mišića gluteus maximus, mišića gluteus medius, mišića gluteus minimus i blizanačkog mišića kuka;

cadera

gluteus maximus

gluteus medius

gluteus minimus

| — | okus i miris: meso karakterističnog okusa, ne izrazito slano ni vlaknaste konzistencije. Tijekom procesa zrenja karakteristična aroma dobiva se dimljenjem, naglašavajući mješavinu okusa. |
| --- | --- |

—

okus i miris: meso karakterističnog okusa, ne izrazito slano ni vlaknaste konzistencije. Tijekom procesa zrenja karakteristična aroma dobiva se dimljenjem, naglašavajući mješavinu okusa.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Komadi govedine koji se koriste u proizvodnji zaštićene cecine moraju potjecati od odraslog goveda. Nema ograničenja u pogledu podrijetla komada.

cecine

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proces izrade cecine odvija se isključivo na razgraničenom zemljopisnom području. Obuhvaća sljedeće postupke: oblikovanje komada mesa, soljenje, pranje vodom, mirovanje, dimljenje (po izboru) i sušenje.

cecine

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Nije primjenjivo

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Komadi se prezentiraju cijeli, omotani ili pakirani, u porcijama ili vakumirani u kriškama.

Proizvod namijenjen konzumaciji mora imati numerirane oznake te simbol ZOZP-a EU-a i naziv ‚Cecina de León’ u istom vidnom polju, zajedno s logotipom ZOZP-a.

Izraz ‚Reserva’ može se upotrebljavati i za proizvode čiji postupak proizvodnje traje najmanje 12 mjeseci.

Ove oznake moraju biti pričvršćene tako da se ne mogu ponovno upotrijebiti.

Logotip zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla izgleda ovako:

Image 2

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se proizvodi ‚Cecina de León’ odnosi se isključivo na pokrajinu León.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost zemljopisnog područja i proizvoda ‚Cecina de León’ temelji se na njegovu ugledu i posebnim svojstvima proizvoda.

Riječ je o mesnom proizvodu karakteristične boje, prošaranosti, sočnosti i okusa, koji nije osobito vlaknast te ima prepoznatljivi miris dima koji ga razlikuje od cecine iz drugih područja. Njegova posebna svojstva donijela su mu značajnu slavu i ugled tijekom mnogih godina tradicionalne proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području.

cecine

Sljedeći primjeri dokazi su ugleda proizvoda ‚Cecina de León’.

Španjolska državna televizijska postaja RTVE emitirala je 28. listopada 2013. program Un país para comérselo (Zemlja za prste polizati) (36 minuta) o Leónu i njegovim poljoprivredno-prehrambenim proizvodima. U programu su prikazani razni recepti koji koriste proizvod ‚Cecina de León’ kao sastojak, naglašavajući posebna svojstva proizvoda. Drugi program RTVE-a España Directo (Španjolska uživo) opisao je 29. lipnja 2021. postupak proizvodnje i svojstva proizvoda. Oba programa dostupna su na poveznici https://www.rtve.es/

Un país para comérselo

España Directo

Ostali časopisi posvećeni putovanjima i gastronomiji, kao što su Traveler i Cocina y vino, ističu ugled proizvoda ‚Cecina de León’ na nacionalnoj i međunarodnoj razini. U članku u časopisu Traveler naslovljenom ‚Zašto bi León trebao postati glavni grad gastronomije 2018.’, objavljenom 13. listopada 2017., navodi se sljedeće: ‚Činjenica je da je ,brend León’ već neko vrijeme poznat izvan Španjolske. Proizvodi poput kobasice chorizo, cecine i određenih sireva iz Leóna osvojili su daleke krajeve svijeta poput Hong Konga, Rima pa čak i Kariba.’ U još jednom članku u časopisu Cocina y vino, naslovljenom ‚Što se jede u Španjolskoj za Božić?’, objavljenom 20. prosinca 2020., navode se tradicionalna španjolska jela, uključujući i ‚Cecinu de León’: ‚Za početak, tu su sirevi ili goveđa cecina, što je tako tipično za León.’

Traveler

Cocina y vino

Traveler

cecine

Cocina y vino,

cecina

León je 2018. bio španjolski glavni grad gastronomije i te je godine ‚Cecina de León’ ušla u Guinnessovu knjigu rekorda s ‚najvećim komadom cecine na svijetu’.

cecine

Osim toga, dvije godine zaredom ‚Cecina de León’ dobila je najvišu nagradu na prestižnom međunarodnom natjecanju Great Taste Awards, osvojivši dvije i tri zvjezdice 2020. te tri zvjezdice 2021.

Proizvođači proizvoda ‚Cecina de León’ sudjeluju na nacionalnim i međunarodnim sajmovima na kojima promiču ugled cecine. To uključuje sajam hrane u Barceloni, Gourmet Salon i Meat Attraction u Madridu te izložbu SIAL u Parizu i sajam Anuga u Njemačkoj.

cecine

Ugled proizvoda potvrđen je i uvrštavanjem na službene popise kvalitetnih namirnica, kao što je Inventario Español de Productos Tradicionales (Španjolski popis tradicionalnih proizvoda) Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i prehrane (1996.) i Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León (Popis kvalitetnih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda Kastilje i Leóna) regionalne vlade Kastilje i Leóna (2001.).

Inventario Español de Productos Tradicionales

Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León

Osim toga, u knjizi Recetas de la Biosfera (Recepti iz biosfere) (Ministarstvo poljoprivrede i ribarstva, hrane i okoliša, 2017.) slave se različita jela koja se pripremaju s proizvodom ‚Cecina de León’. Navodi se sljedeće: „‚Cecina de León’ vjerojatno je najbolja goveđa suhomesnata delicija u Španjolskoj i svijetu. Proizvodi se u planinskom lancu Montes de León, posebice u rezervatu biosfere Alto Bernesga.”

Recetas de la Biosfera

Važnost proizvoda „Cecina de León” i njegov ugled vidljivi su i na međunarodnoj razini. Postoji doktorski rad jedne studentice antropologije, Alessandre Sartori McCormack, s Američkog katoličkog sveučilišta u Washingtonu, D.C., pod naslovom: Cecina de León: The Production, Consumption and Cultural Representation of a Spanish Traditional Food in a Global Economy (Proizvodnja, potrošnja i kulturna zastupljenost španjolske tradicionalne hrane u globalnoj ekonomiji) (2003.). Doktorandica u radu piše o tome kako svjetska potrošnja i prodaja tradicionalnog španjolskog proizvoda „Cecina de León” doprinosi izgradnji i jačanju lokalnog i regionalnog identiteta.

Cecina de León: The Production, Consumption and Cultural Representation of a Spanish Traditional Food in a Global Economy

Proizvod „Cecina de León” spominje se mnogo puta kroz povijest.

U poglavlju 55. svojeg poljoprivrednog traktata Lucije Junije Moderat Kolumela (4. stoljeće pr. Kr.) prvi put spominje cecinu. U Tratado de Agricultura General (Opći poljoprivredni traktat) Gabriela Alonsa de Herrere iz 1513. cecina i soljenje mesa posebno su istaknuti te je u poglavlju XL. spomenuta mogućnost soljenja drugih vrsta mesa, uključujući govedinu.

cecinu

Tratado de Agricultura General

cecina

La Pícara Justina poučno je djelo velike književne vrijednosti iz prve polovine 17. stoljeća. Radnja se uglavnom odvija u pokrajini i glavnom gradu Leónu, gdje pratimo nevolje glavnog lika Justine. Justinini roditelji vode gostionicu u Mansilla de las Mulas u koju dolaze goniči i putnici. Među ponuđenim mesom sušena goveđa cecina ističe se među ostalim mesnim proizvodima i kobasicama. La Pícara Justina vjerno prikazuje ruralno društvo Leóna u to vrijeme.

La Pícara Justina

cecina

La Pícara Justina

U djelu Fray Gerundio de Campazas (1758.) otac Isla prvi put spominje „Cecinu de León” u opisu Antóna Zotesa, detaljno opisujući kvalitetu i raznolikost obroka tog šarmantnog lika: „
  machorra (ovčetina od sterilnih ovaca), cecina i polupšenični/poluječmeni kruh uobičajeni su obroci, a za desert luk ili poriluk; govedina i kobasica za blagdane. Torrezno (pržena svinjska potrbušina) uobičajeni je ručak i večera.”

Fray Gerundio de Campazas

machorra

cecina

Torrezno

Félix María de Samaniego (1745.–1801.) također spominje cecinu u svojoj basni El ratón de la corte y el del campo (Dvorski miš i poljski miš): „Njihova osjetila tamo su nalazila veliko zadovoljstvo; zidovi i stropovi bili su ukrašeni tisućama poslastica za miševe, salamama, šunkama i cecinama. Skakali su od čistog zadovoljstva. O, kakve li radosti! Od šunke do šunke, od sira do sira.”

cecinu

El ratón de la corte y el del campo

cecinama

Prema povijesnom arhivu Leóna (od 1835. do 1839.) u to je vrijeme grad León tijekom petogodišnjeg razdoblja konzumirao 4 800
  arroba [jedna arroba teži 11,502 kg] cecine, a tijekom uobičajene godine 972 arrobe. Prema statističkim podacima koje navodi Madozov rječnik, godišnja potrošnja po stanovniku procijenjena je na sljedeći način: „pojedinac godišnje konzumira 0,137 arroba.” Ta dokumentarna informacija iz Madozova rječnika pokazuje da se proizvod promatrao odvojeno od drugih svježih mesnih proizvoda. Također pokazuje da su cecine iz selâ doprinosile općinskoj trgovini.

arroba

arroba

cecine

arrobe

arroba

cecine

Enrique Gil y Carrasco, pjesnik i pisac rođen 1815., opisuje običaje u pokrajini León u brojnim izvješćima i člancima. U članku El pastor trashumante (Lutajući pastir) opisuje pastire koji se opraštaju od svojih obitelji prije nego što krenu na padine s merino ovcama: „Pastirska košarica s namirnicama, obilato ispunjena cecinom i šunkom, bit će već spremna za idući dan.”

El pastor trashumante

cecinom

U Diccionario Enciclopédico de Ganadería e Industrias Rurales (Enciklopedijski rječnik stočarstva i ruralne industrije) iz 1885., koji su uredili López Martínez, Hidalgo Tablada i Prieto, istaknuti agronomi opisuju goveđu cecinu na sajmovima i tržnicama u Leónu sredinom 19. stoljeća: „Pokrajina León ima stoku iznimne kvalitete. Na pašnjacima Leóna pase mnogo goveda koja nakon rada na poljima – jer u južnim krajevima samo se mazge koriste za rad – daju meso za tržnice pokrajina León, Valladolid i Palencia. Krave i telad prodaju se kako bi se proizvela cecina na sajmovima u Los Santosu i San Andrésu u Leónu te na sajmu San Martín u Mansilli.”

Diccionario Enciclopédico de Ganadería e Industrias Rurales

cecinu

cecina

Dana 30. siječnja 1886. u novinama općenitog sadržaja koje objavljuju i vijesti i oglase, El Porvenir de León, objavljena je sljedeća obavijest: „Strogo je zabranjeno, pod prijetnjom konfiskacije, unositi u ovaj grad meso mrtvih životinja za javnu potrošnju. Iznimku čine svinjski trupovi, šunke i iznutrice ili cecine.
  ”

El Porvenir de León

cecine.

U svojoj knjizi Los Maragatos, su estirpe, sus modos (Ljudi iz Maragateríe, njihovo podrijetlo i običaji) (1980.) Luis Alonso Luengo navodi izvore iz djela Marques de la Esenada koji bilježe broj goniča, kola i mazgi dodijeljenih svakom selu u regiji te opisuju druge posebnosti ovog trgovinskog sustava: „Bio je to sustav koji je savršeno funkcionirao. Svako putovanje započinjalo je u selu podrijetla i nastavljalo prema A Coruñi, Madridu i drugim mjestima u Španjolskoj, prevozeći iz grada u grad različitu robu, uključujući goveđu cecinu.”

Los Maragatos, su estirpe, sus modos

cecinu

Matías Rodríguez Díez u svojem djelu Historia de la Muy Noble, Leal y Benemérita Ciudad de Astorga (Povijest vrlo plemenitog, odanog i zaslužnog grada Astorge), objavljenom 1909. i ponovno objavljenom 1981., opisuje navike, običaje, povijest, sajmove i industriju. Luis Alonso Luengo, službeni kroničar grada Astorge, bio je odgovoran za nastavak izvornog teksta koji je napisao Matías Rodríguez Díez, kroničar grada. U poglavlju o vjenčanjima u regiji Maragatería hrana je opisana na sljedeći način: „Hrana poslužena kasnije za ručak mora biti jednako dobra kao doručak na vjenčanju: pure, kokoši, pilići i druga domaća perad plaćaju jer su dopustili da ih se tovi; a zatim su tu odresci, cecina, chorizo i teletina; te bezbroj šnita šunke.”

Historia de la Muy Noble, Leal y Benemérita Ciudad de Astorga

cecina

Leonski časopis Renacimiento objavio je 31. prosinca 1922. članak pod nazivom „Pretpovijesni ostatci u regiji León: pogrebni obroci” autora Juliána Sanz Martíneza. Članak opisuje pogrebne običaje određenih regija Leóna koji su se još uvijek prakticirali na početku 19. stoljeća. To uključuje gozbu u čast pokojnika, na kojoj je „Cecina de León” imala važnu ulogu.

Renacimiento

Zbirka „Tierras de León” (Područje Leóna) (1990.–1991.) uključuje istraživanje koje je proveo Patrocinio García Gutiérrez o marginaliziranim članovima leonskog društva koji su živjeli u Casa de Expósitos i Hospicio de León početkom 19. stoljeća. U istraživanju autor navodi da su suvremeni dokumenti spominjali cecinu kao sastavni dio prehrane ljudi.

cecinu

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

https://www.itacyl.es/documents/20143/342640/2022_04_01+PCC+Cecina+de+Le%C3%B3n+IGP.pdf/3d8bfe8c-0ec7-9b6d-1e20-6e3a4c3c0f5d?t=1648804554571

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---